# data[].attributes.headline
Що таке медіаграмотність?

# data[].attributes.subject
Що таке медіаграмотність?

# data[].attributes.body
Під медіаграмотністю розуміють рівень медіакультури, який стосується вміння користуватися інформаційно комунікативною технікою, виражати себе і спілкуватися за допомогою медіазасобів, свідомо сприймати і критично тлумачити інформацію, відділяти реальність від її віртуальної симуляції, тобто розуміти реальність, сконструйовану медіаджерелами, осмислювати владні стосунки, міфи і типи контролю, які вони культивують.

# data[].attributes.headline
Історія виникнення медіаосвіти

# data[].attributes.subject
Історія виникнення медіаосвіти

# data[].attributes.body
ЮНЕСКО пройшло чотири стадії формалізації концепції медіаосвіти.
Першою стадією була Грюнвальдська декларація
1982 року, яка виокремила галузь медіаграмотності, привернувши увагу до впливу медіа на освіту.
Другою — Тулузька конференція 1990 року, що сприяла систематизації та точнішому овизначенню галузі.
Третя стадія — Віденська конференція 1999 року —
запропонувала новий погляд на медіаосвіту в контексті
технологічних досягнень і нової ери комунікації, що стала
результатом застосування цифрових технологій.
Четвертою стадією став семінар ЮНЕСКО в Севільї
2002 року, на якому адаптовано визначення галузі Віденської конференції. Семінар підкреслив потребу активно
просувати програми в п’яти напрямках: 1) дослідження,
2) навчання (тренінги), 3) співпраці між школами, ЗМІ,
неурядовим сектором і державними установами, 4) консолідації та просування громадського сектору та його
співпраці з засобами масової інформації .

# data[].attributes.headline
1. Теми на п

# data[].attributes.body
1. Теми на платформі Pinterest відрізняються залежно від дня тижня. Пости про фітнес більш популярні в понеділок, а надихаючі висловлювання - у середу.
2. Найбільш популярний аккаунт в Instagram у самого Інстаграма (390М). На другому місці - профіль Селени Гомез (222М підписників).

# data[].attributes.headline
А книги - також медіа?

# data[].attributes.subject
А книги - також медіа?

# data[].attributes.body
Насамперед варто зазначити, що існує безліч форм передачі інформації, які належать до збірного поняття "медіа". Найвідомішою класифікацією є їх розподілення за видом носія:

друковані (газети, журнали, книги, комікси);

електронні (радіо, телебачення, телефонія);

цифрові (інтернет, соцмережі, вебсайти, віртуальна реальність);

вуличні (нерухомі білборди, банери, постери, знаки);

транзитні (розміщувані на транспорті).

# data[].attributes.headline
До побачення, телебачення!

# data[].attributes.subject
До побачення, телебачення!

# data[].attributes.body
Змінюється час, змінюються і медіа. Інтернет технології Web 2.0 є головним прикладом «нових медіа». До них належать:

Video-on-Demand та Audio-on-Demand (YouTube, iTunes, Hulu, Netflix);

Catch-Up TV — Інтернет-сервіси, що дозволяють переглядати телевізійний контент протягом певного часу;

соціальні мережі: Instagram, Facebook, LinkedIn тощо;

блоги, включаючи подкасти та відеоблоги;

мережі мікроблогів: Twitter, Tumblr тощо;

фотосервіси: Picasa, Flickr.

Згідно statista.com, найпопулярніша соцмережа у світі – Facebook, яка станом на 2021 рік налічує 2,7 мільярда активних користувачів. На другому місці знаходиться YouTube (2,2 мільярди) та WhatsApp (близько 2 мільярдів).

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.body
Ілюстрація Rafa Alvarez

# data[].attributes.body
Медіа-технології - частина світу або зовнішнього середовища, у якому відбувається розвиток особистості. Кожна дитина від свого народження стає частиною надскладної частини світів, що перетинаються між собою, надбудовуються чи співіснують один з одним, вступають в різну взаємодію.

Полька вважає, що, працюючи на комп'ютері, вже дитина п'ятирічного віку діє з екранними образами, яким надає ігрового значення, переходить від звичайних практичних дій із предметами до дії з ними в образному плані (уявному, модельному, символічному).  Освоєння комп'ютерних засобів навчання формує в дітей передумови теоретичного мислення, здатність свідомо обирати способи діяльності, спрямовані на розв'язання завдань, а також особистісні якості, здатність працювати в індивідуальному темпі. Дитина, яка оволоділа елементарною інформаційною технологією, краще за інших здатна розмірковувати, розв'язувати задачі у внутрішньому плані, почуватися компетентною.

Актуальність медіа грамотності

Медіа-освіта - частина освітнього процесу, спрямована на формуванні в суспільстві медіа-культури, підготовку особистості до безпечної та ефективної взаємодії із сучасною системою мас-медіа, включаючи як традиційні (друковані видання, радіо, кіно, телебачення) так і новітні (комп'ютерно опосередковане спілкування, Інтернет, мобільна телефонія) медіа з урахуванням розвитку інформаційно-комунікативних технологій.

Оскільки саме мас-медіа генерують соціальну пам'ять, надають соціального змісту подіям, що відбуваються, дуже важливо, щоб будь-хто з нас знав як правильно працювати з цим нескінченним джерелом інформації.

# data[].attributes.headline
Як споживати інформацію правильно і про що варто розповісти учням?

# data[].attributes.subject
Як споживати інформацію правильно і про що варто розповісти учням?

# data[].attributes.body
Перевіряти факти. Діти схильні довіряти всьому, що чують від дорослих. Важливо навчити їх із найменшого віку принципу “довіряй, але перевіряй”, іншими словами — критичному мисленню. Для цього можна використати гру “3 факти про мене”: кожен учень вигадує три факти про себе, один з яких неправда, й називає їх перед класом. Діти намагаються здогадатися, який із цих фактів хибний, ставлячи уточнювальні запитання.

Перевіряти джерела інформації. Автори посібника для вчителів “Медіаграмотність у початковій школі” пропонують такий підхід: пояснювати дітям, що таке “здорове” медіаповідомлення на прикладі “медіаїжі”, яку ми споживаємо кожного дня. “Медіакухар”, тобто автор повідомлення, обирає, з яких “продуктів” готувати, а люди обирають, якій “кухні” надавати перевагу — здоровій, тобто правдивій інформації, чи фастфуду жовтої преси. Харчування має бути збалансованим. Так само і “медіахарчування” має складатися з різних і перевірених джерел, аби не отруїтися фейками та джинсою.

Не плутати факти з оціночними судженнями. Для того, щоб навчити дітей розрізняти такі повідомлення, підготуйте кілька прикладів, аби учні аргументували, чому це факт чи судження. Наприклад: “Зима — холодна пора року” (факт), “Зима — найгірша пора року” (судження) тощо.

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність в НУШ

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність в НУШ

# data[].attributes.body
У світі, яким керує інформація, дитина мусить вміти її критично оцінювати, знати, яким джерелам можна довіряти, що таке фейкові новини та як захиститися від маніпуляцій. Сучасні діти мають справу з інформаційним простором з найменшого віку (через ґаджети, телебачення, зовнішню рекламу тощо). Тому вони повинні знати, що таке медіаграмотність уже в початковій школі.

# data[].attributes.headline
3. Молодь ка

# data[].attributes.body
3. Молодь калічиться, повторюючи трюки з фільмів. Покоління, яке виросло на голлівудських бойовиках і фантастиці захоплюються сміливістю акторів, а вірніше – їхніх дублерів-каскадерів. А зараз багато з них почали наслідувати улюблених героїв (діти видираються на дахи, вишки, забираються на вагони метро або електрички).
4. Мільярди зображень. Щодня користувачі завантажують в соціальні мережі 3,2 мільярда зображень.

# data[].attributes.headline
5. Діти в со

# data[].attributes.body
5. Діти в соціальних мережах. 5 мільйонів акаунтів Facebook належать дітям до 10 років.