# data[].attributes.body
Koulu alkaa kettukalliolla kello 8.00. Olemme retkellä lähialueella ruokailuun asti. Koulu päättyy kello 12.

# data[].attributes.body
Koulu alkaa Kettukalliolla kello 8.00.
Koulu päättyy kaikilla kello 13.

# data[].attributes.body
Piirrä Helsingin historian vihkoon Helsingin tuomiokirkko. Kirjoita kuvan alla oleva teksti "Helsingistä tulee pääkaupunki", jos et ole vielä kirjoittanut sitä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helsingin tuomiokirkko (alun perin Nikolainkirkko, 1917-1959 Suurkirkko) on Helsingin Tuomiokirkkoseurakunnan ja Helsingin hiippakunnan pääkirkko. Carl Ludvig Engelin suunnittelema kirkko sijaitsee Senaatintorin laidalla Kruununhaassa. Valkoiselta näyttävä, mutta todellisuudessa kolmella eri vaaleanharmaan sävyllä maalattu tuomiokirkko apostolipatsaineen on Helsingin tunnetuimpia symboleja. Vuosittain kirkossa vierailee yli 500 000 ihmistä, joista noin puolet on ulkomaalaisia turisteja.

Tuomiokirkko on osa 1820-1850-luvuilla rakennettua Helsingin empirekeskustaa. Keskustan asemakaava on Johan Albrecht Ehrenströmin käsialaa, ja tärkeimmät rakennukset suunnitteli Carl Ludvig Engel. Ehrenströmin asemakaavassa Senaatintorin pohjoispuolinen kallio oli varattu luterilaisen pääkirkon paikaksi. Engel laati jo vuonna 1818 ensimmäiset suunnitelmat kirkosta ja hioi sen arkkitehtonista tyyliä vuosikymmenen ajan.

Varhaisvaiheet

Keisari Aleksanteri I allekirjoitti 8. huhtikuuta 1812 käskykirjan, jolla Helsingistä tuli Suomen ruhtinaskunnan pääkaupunki. Samana vuonna " Vanha Suomi " eli läntinen Karjala oli liitetty jälleen muun Suomen yhteyteen. Tuona huhtikuun 8. päivänä keisari myös vahvisti uudelle pääkaupungille asemakaavan. Helsinki oli tuolloin vielä pikkukaupunki, jonka rakennuksistakin oli 77 taloa eli kolmasosa tuhoutunut tulipalossa syksyllä 1808 eikä uusia taloja ollut vielä rakennettu palaneiden tilalle. Asukkaita oli vain noin 3 500.

Tämän ensimmäisen asemakaavan mukaan oli vanhassa keskustassa sijaitsevaa toria laajennettava ja sen pohjoisella reunalla sijaitsevan kallioryhmän kohdalle rakennettava uusi luterilainen kivikirkko. Kuitenkin vasta kahden vuoden päästä asemakaavan vahvistamisesta julkaistiin se keisarin käskykirje, jossa nimenomaan määrättiin, että Helsinkiin oli rakennettava uusi luterilainen kirkko ja myös kreikkalaiskatolinen kirkko. Keisari antoi samalla 8. elokuuta 1814 uusia määräyksiä maahan tuodun suolan tullimaksuista. Keisari ilmoitti sen johdosta, mitä v.t. kenraalikuvernööri, kreivi Armfelt oli asiasta alamaisesti esittänyt, päättäneensä että 15 % suolatullin karttuvista rahoista oli luovutettava rahastoon kahden kirkon rakentamiseksi Helsingin kaupungissa, toisen kreikkalaisen, toisen luterilaisen uskon tunnustajia varten. Oli kuitenkin kuluva runsas puolitoista vuosikymmentä kirkon syntysanojen julistamisesta ennen kuin rakennustyöt lopulta aloitettiin ja lähes 40 vuotta ennen kuin kirkko vihittiin käyttöön ja luovutettiin seurakunnalle. Nimittäin vasta vuonna 1818 kirkon suunnitteleminen annettiin Carl Ludvig Engelin tehtäväksi.

Tuomiokirkon rakennuskustannukset maksettiin Venäjän keisari Nikolai I:ltä otetulla 2,6 miljoonan ruplan ja 37 vuoden kuoletusajan lainalla, josta tuomiokirkon rakennuskustannusten osuuden voi arvioida olleen noin miljoona ruplaa. Samaa lainaa nimittäin käytettiin Turun jälleenrakentamiseen tulipalon jälkeen. Tuomiokirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1830.

Engelin kuolinvuonna 1840 kirkko oli niin valmis, että siellä voitiin samana vuonna pitää yliopiston 200-vuotisjuhla. Rakennustöiden valvontaa jatkoi Engelin kuoleman jälkeen hänen apulaisensa E. B. Lohrmann, jonka johdolla kirkon ulkoasuun tehtiin merkittäviä muutoksia. Kirkko vihittiin käyttöönsä virallisesti vasta 15. helmikuuta 1852 jolloin se nimettiin keisari Nikolai I:n ja Pyhän Nikolauksen mukaan Nikolainkirkoksi.

Niin sanottujen Helsingin kirkkomellakoiden aikana vuonna 1917 Jean Boldtin johtamat anarkistit valtasivat kirkon illan ja yön ajaksi.

Suomen itsenäistyttyä 1917 venäläiseksi koettu nimi vaihdettiin Suurkirkoksi. Kun Helsingin hiippakunta perustettiin vuonna 1959, Suurkirkosta tuli Helsingin tuomiokirkko.

Kirkko edustaa uusklassista tyyliä ja on pohjapiirrokseltaan tasavartisen kreikkalaisen ristin muotoinen. Esikuvana ratkaisulle on pidetty Pietarissa sijaitsevaa Kazanin katedraalia. Engel itse ei erityisesti pitänyt keskeiskirkoista, mutta valitsi tyypin lähtökohdakseen, sillä kirkon sijainnin vuoksi sitä tarkasteltaisiin kaikilta puolilta. Näin kirkkorakennus olisi symmetrinen kaikista suunnista katsottuna. Engel teki kirkosta lukuisia luonnoksia ja hioi sen tyylin mahdollisimman sulavaksi ja pelkistetyksi.

Keisari Aleksanteri I:n hyväksymissä lopullisissa piirustuksissa on neljä korinttilaisten pylväiden reunustamaa ristisakaraa, joiden keskellä kohoaa pyöreä, kupolikatteinen torni. Kirkkosali oli perinteiseen tapaan itä-länsisuuntainen alttarin sijoittuessa auringonnousun suuntaan eli itäpäätyyn. Länsipäätyyn oli sijoitettu pääsisäänkäynti ja sille Unioninkadulta nousevat pääportaat. Vaalea ja eleetön kirkkosali oli suunniteltu yhdellä silmäyksellä havaittavaksi, minkä mahdollisti sen symmetrinen muoto. Kirkko kohoaa omalta kivetyltä tasanteeltaan, jonka Senaatintorin puoleiselle sivulle Engel sijoitti päävartion. Kirkon Unioninkadun puoleista ovea vastapäätä Engel suunnitteli Keisarillisen yliopiston pääkirjaston rakennuksen vuonna 1840.

Ilmajokisen Könnin-suvun kolmannen polven kellomestari Juho Könni oli taitava kellojen tekijä. Hänen huomattavin työnsä oli koneiston toimittaminen kirkkoon. Koneisto oli käytössä aina vuoteen 1902 asti, jolloin hajonneen koneiston tilalle asennettiin uusi sähkökello. Alkuperäiset Juho Könnin valmistamat kellotaulut ovat edelleen käytössä. Könnin mestarin valmistamaa alkuperäistä koneistoa säilytetään Suomen kellomuseossa Espoossa.

Suunnitelmaan tuli rakennusvaiheessa useita muutoksia. Vuonna 1839 annetulla keisarillisella käskyllä päävartio purettiin ja korvattiin leveillä monumentaaliportailla, jotka laskeutuivat kirkon tasanteelta torille. Engel vastusti tuloksetta portaiden rakentamista, koska muutos vaikutti aukion luonteeseen: aiemmin pohjoisreunastaan suljettu Senaatintori avautui nyt kohti kirkkoa.

Engelin kuoltua ja E. B. Lohrmannin jatkettua hänen työtään kirkko koki lisää muutoksia. Kirkon rakenteen pelättiin olevan liian heikko, joten siihen lisättiin Lohrmannin johdolla päätornin tueksi neljä kulmatornia ja katolle Pietarin Iisakin kirkkoa jäljitellen kaksitoista apostoleja kuvaavaa sinkkipatsasta. Ne ovat maailman suurin yhtenäinen sinkkiveistoskokoelma. Koska kirkon kupoliin ei uskallettu sijoittaa painavia kirkonkelloja, Lohrmann suunnitteli myös pääjulkisivun portaiden reunoille sivurakennukset, joista toinen on kellotapuli, toinen kappeli. Nämä muutokset olivat ristiriidassa Engelin alkuperäisten suunnitelmien kanssa ja rikkoivat kirkon pelkistetyn ulkoasun. Kirkkosali noudattaa paremmin Engelin alkuperäistä arkkitehtuuria.

Kirkon päätykolmioiden ylle sijoitettiin Pietarin Iisakin kirkkoa jäljitellen kaksitoista apostoleja kuvaavaa, August Wredovin ja Hermann Schievelbeinin veistämää sinkkipatsasta. Näistä ovat kirkon länsisivulla, Unioninkadun puolella Tuomaan, Pietarin ja Simon Kananeuksen patsaat, joista Pietarin patsas on keskimmäisenä kirkon pääoven yläpuolella. Eteläsivulla, Senaatintorin puolella ovat Bartolomeuksen, Johanneksen ja Matteuksen patsaat. Itäsivulla ovat Jaakob nuoremman, Paavalin ja Jaakob vanhemman patsaat. Pohjoissivulla ovat Filippuksen, Andreaan ja Mattiaksen patsaat. Schievelbeinin veistämiä ovat Pietari, Paavali, Simon, Tuomas ja molemmat Jaakobit. Wredowin veistämiä ovat Andreas, Matteus, Taddeus, Johannes, Filippus ja Bartolomeus.

Patsaat valettiin S. P. Deravannen sinkkivalimossa Berliinissä vuosina 1845-1847 ja sijoitettiin kirkon katolle vuonna 1849. Ne ovat yksi maailman suurimmista yhtenäisistä sinkkiveistoskokoelmista. Ne entisöitiin vuosina 1996-1998 kunnostuksen yhteydessä.

Patsaiden tuntomerkit

Tuomiokirkon valkea, lyhytsakaraisen tasavartisen ristin muotoinen kirkkosali on hyvin pelkistetty. Sen ainoat varsinaiset koristeet ovat kolme nurkkasyvennyksiin sijoitettua patsasta, jotka esittävät reformaattoreita Martti Luther, Philipp Melanchthon ja Mikael Agricola. Neljännessä nurkassa on Engelin suunnittelema pyöreä saarnatuoli kultaisine baldakiineineen.

Lutherin ja Melanchthonin patsaat ovat suurennettuja kipsikopioita vuonna 1868 valmistuneesta Wormsin Luther-monumentista, jonka on tehnyt saksalainen kuvanveistäjä Ernst Rietschel. Pariisissa tehdyt suurennokset tuotiin Helsinkiin vuonna 1886 ja kuvanveistäjä Karl Magnus von Wright suunnitteli niille jalustat. Mikael Agricolan patsas on suomalainen Ville Vallgrenin tekemä.

Ortodoksisten kirkkojen ikonostaaseihin ihastunut Engel suunnitteli kirkkoon suurikokoisen alttarirakennelman. Siihen kuului suuri kullattu risti, jota ympäröi kultainen sädekehä sekä kaksi rukoilevaa enkeliä; risti ja alttarin jalusta olisi ortodoksista tyyliä jäljitellen koristeltu Raamattu-aiheisin maalauksin. Engelin kuoltua suunnitelmasta toteutettiin vain enkelit, jotka seisovat nykyisen alttarin kahden puolen. Alkuperäinen alttaritaulu oli Robert Wilhelm Ekmanin Jeesus siunaa lapsia, mutta keisari Nikolai I ei pitänyt taulusta ja lahjoitti sen tilalle venäläisen taiteilijan T. K. von Neffin maalauksen Jeesuksen ristiltäotto. Ekmanin alttaritaulu sijoitettiin Vanhaankirkkoon.

Kirkon vuonna 1967 valmistuneissa Marcussen & Søn -uruissa on 57 äänikertaa.

Kirkon alla oleva holvisto eli krypta rakennettiin alun perin kirkon kellariksi, jossa sijaitsivat kirkon lämmityslaitteet ja halkovarastot. Maalattiainen kirkon kellari oli tyhjillään yli sata vuotta, kunnes se remontoitiin käyttöön 1970-luvulla. Nykyisin kryptassa on näyttelytiloja ja pieni kahvila, Café Krypta.

Tuomiokirkko restauroitiin perusteellisesti vuosina 1996-1999. Kryptaa kunnostettiin lisää tämän korjausvaiheen aikana. Sinne hankittiin myös uusi alttarilaite ja taiteilija Carolus Enckellin maalaama alttarimaalaus sekä kirkkotekstiilit, jotka ovat tekstiilitaiteilija Päikki Prihan käsialaa.

Ruuth, Martti: Helsingin Suurkirkko satavuotias. Helsingin evankelis-luterilaisten seurakuntien julkaisema, Helsinki 1952.

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsingin tuomiokirkko (alun perin Nikolainkirkko, 1917-1959 Suurkirkko) on Helsingin Tuomiokirkkoseurakunnan ja Helsingin hiippakunnan pääkirkko. Carl Ludvig Engelin suunnittelema kirkko sijaitsee Senaatintorin laidalla Kruununhaassa. Valkoiselta näyttävä, mutta todellisuudessa kolmella eri vaaleanharmaan sävyllä maalattu tuomiokirkko apostolipatsaineen on Helsingin tunnetuimpia symboleja. Vuosittain kirkossa vierailee yli 500 000 ihmistä, joista noin puolet on ulkomaalaisia turisteja.

# data[].attributes.body
ulkoilu

Helsingin historia

englanti

käsityä

# data[].attributes.body
Koulu alkaa Kettukalliolla kello 8.00
Koulu päättyy kello 13.00.

# data[].attributes.body
Helsingistä tulee pääkaupunki
Vuonna 1908 Ruotsin ja Venäjän sota päättyi siihen, että Suomi liitettiin osaksi Venäjää. Suomesta tuli Venäjän suuriruhtinaskunta ja keisari määräsi että Helsingistä tehdään sen pääkaupunki.
Helsinki oli palanut sodassa pahoin. Nyt se rakennettiin uudelleen pääkaupungiksi sopivaksi. Pääarkkitehdiksi palkattiin Carl Ludvig Engel.

# data[].attributes.body
Kirjoita vihkoon:
Uusi merilinnoitus
Helsingin kaupunkia koettelivat 1700-luvulla monet sodat Venäjän ja Ruotsin välillä.
Helsingin edustalle rakennettiin Viaporin merilinnoitus parantamaan Suomen puolustusta. Sen suunnitteli ruotsalainen Augustin Ehrensvärd.

Linnoitustöiden ansiosta Helsinkiin muutti paljon kauppuaista, käsityöläisiä ja työläisiä. Kaupunki kasvoi ja alkoi menestyä.
Useimmat helsinkiläiset asuivat edelleen yksikerroksisissa puutaloissa, mutta rikkaat alkoivat rakentaa kivitaloja. Helsingin vanhimman kivitalon rakennutti kauppias Johan Sederholm 1757.

# data[].attributes.body
ulkoilu

Helsingin historia

englanti

käsityö

# data[].attributes.body
Koulu alkaa Kettukalliolla kello 8.00.
Koulu päättyy kello 13.

# data[].attributes.body
Laske 4B-vihosta sivut 38 ja 39

# data[].attributes.body
Tee oheinen tehtävä niin hyvin kuin pystyt ilman monistetta.

# data[].attributes.body
Helsinki paloi monta kertaa. Piirrä kuva tulipalosta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvän rakennustavan ja vahvojen muurien ansiosta Sederholmin talo ja Katariinankadun puoleinen sivurakennus selvisivät marraskuun 17. päivän tuhoisasta tulipalosta. Rakennukset toimivat itse asiassa kaupungin länsiosan palomuurina - ja siten pelastivat sen tuholta. Palolta suojauduttiin mm. kastelemalla talon katto. Vesi ja kova kuumuus vahingoitti kuitenkin seinärappauksia, kipsikattoja ja ikkunoita. Pihapiiriin kuuluneet hirsirakennukset; vaunuvaja, aitta, navetta ja porttiliiteri, paloivat maan tasalle.

Vuoden 1808 Helsingin suurpalon aikaan oli kaupungissa voimassa vuoden 1755 palovartijoiden ohjesääntö ja 1784 palojärjestys, jotka velvoittivat kaikki asukkaat sammutustöihin. Taloissa oli korttelin nimellä ja talon numerolla merkityt palokirveet, ämpärit, palohaat, tikkaat ja vesitynnyrit sekä pitkävartiset hamppuluudat eli "svabelit" tai "hosat". Palojärjestys uusittiin vasta 1838, jolloin perustettiin myös palotoimikunta. Palo- ja pelastustoimia hoitamaan palkattiin ylipalomestari ja ruiskumestari. Asetus vakinaisesta palokunnasta annettiin vuonna 1861.

Takaisin talon ovelle

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvän rakennustavan ja vahvojen muurien ansiosta Sederholmin talo ja Katariinankadun puoleinen sivurakennus selvisivät marraskuun 17. päivän tuhoisasta tulipalosta. Rakennukset toimivat itse asiassa kaupungin länsiosan palomuurina - ja siten pelastivat sen tuholta. Palolta suojauduttiin mm. kastelemalla talon katto. Vesi ja kova kuumuus vahingoitti kuitenkin seinärappauksia, kipsikattoja ja ikkunoita.

# data[].attributes.body
ulkoilu/liikunta

Helsingin historia

äidinkieli

matematiikka

käsityö

saksa

# data[].attributes.body
Koulu alkaa Kettukalliolla kello 8.00. Koulu päättyy kello 13.

# data[].attributes.body
Tehtävät 9-11 sivulta 92. Tehtävät 12, 13 ja 14 sivulta 93.

# data[].attributes.body
Lue ääneen kappale Kappen und Mützen 1-4 kertaa ja väritä sukat sen mukaan kuinka monta  kertaa olet lukenut. Tee harjoitus 16.

# data[].attributes.body
Soita huilulla viime viikon huiluläksyä.

# data[].attributes.body
Muistele vielä Veljeni, Leijonamieli kirjaa ja maalaa Katla isolle paperille esimerkiksi vesiväreillä.

# data[].attributes.body
Piirrä Helsingin historian vihkoon Kustaa Vaasa (kuva alla).

Jos olit torstaina koulussa niin piirsit jo kuvan, mutta torstaille merkitty teksti puuttuu. Siinä tapauksessa kirjoita tänään vihkoon teksti Tulipalot ja rutto. Löydät tekstin kuvan alapuolelta.

# data[].attributes.body
ulkoilu

Helsingin historia

kuvaamataito

englanti

musiikki

käsityö

# data[].attributes.body
Koulu alkaa Kettukalliolla kello 8.00.
Koulu päättyy kello 13.00.

# data[].attributes.body
ulkoilu

Helsingin historia

matematiikka

englanti

# data[].attributes.body
Laske 4B-vihosta sivu 45 loppuun.

# data[].attributes.body
Kirjoita Helsingin historian vihkoon:

Tulipalot ja rutto
Vastoinkäymiset seurasivat toisiaan Helsingissä. Tiheään rakennetuissa puutalokaupungeissa tulipalot olivat yleisiä. Helsinki paloi monta kertaa melkein kokonaan.
Sen lisäksi nopeasti levinnyt rutto tappoi yli puolet kaupungin asukkaista. Ruttoon sairastuneiden oviin maalattiin musta risti. Kuolleita haudattiin nykyiseen Vanhaan kirkkopuistoon, jota toisinaan kutsutaan myös Ruttopuistoksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vanha kirkkopuisto Helsingissä (Iphone 7 Plus 4K Video)

# data[].attributes.body
Koska Helsingistä ei kasvanut Vantaanjoen suulla menestyvää kauppakaupunkia, Helsinki siirrettiin Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahen (kuva alla) käskyllä Vironniemelle nykyiselle paikalleen. Nykyään alue tunnetaan paremmin nimellä Kruununhaka. Nimitystä Kruununhaka (Kronhagen) alettiin käyttää 1750-luvulla, koska alueella oli Kuninkaan armeijan hevoshaka.

Koska emme nyt pääse retkelle Kruununhakaan, katso video: https://www.youtube.com/watch?v=ZJ6OanS8VS8

Kirjoita vihkoon:

Helsinki siirretään Vironniemelle

Kustaa Vaasan suunnitelmat eivät toteutuneet eikä Helsinki kasvanut kauppapaikkana Tallinnan kilpailijaksi. Huomattiin, että Vantaanjoen suisto oli niin matala, että isot purjelaivat eivät voineet rantautua sinne. Vuonna 1640 kenraalikuvernööri Pietari Brahe päätti siirtää Helsingin parempaan paikkaan lähemmäksi merta. Silloin Helsinki siirrettiin Vironniemelle nykyiselle paikalleen. Nyt alue tunnetaan paremmin nimellä Kruununhaka.
https://photos.app.goo.gl/CSpXF3qP9Gtw5v4X9

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Per Abrahamsson ( Pietari Abrahaminpoika) Brahe nuorempi ( 18. helmikuuta 1602 Rydboholm, Ruotsi - 12. syyskuuta 1680 Bogesund, Ruotsi) oli ruotsalainen valtiomies, sotilas, kreivi ja Suomen kenraalikuvernööri, joka 1600-luvulla kehitti ja uudisti Suomea merkittävästi. Brahen tunnolliselle ja taitavalle toiminnalle oli ominaista asiallisuus ja ennakkoluulottomuus alaisiaan kohtaan.

Suomessa Brahe muistetaan erityisesti toiminnastaan Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637-1640 ja 1648-1654. Vaikka hän oleskelikin Suomessa vain ajoittain, hän teki maahan useita pitkiä tarkastusmatkoja, kehitti Suomen hallintoa ja perusti Suomeen kymmenen uutta kaupunkia sekä Turun akatemian.

Brahe syntyi kreivilliseen sukuun, jonka jäsenet toimivat useissa merkittävissä tehtävissä Ruotsin hallinnossa ja sotaväessä. Brahe opiskeli nuorena laajalti Euroopan yliopistoissa, joissa hän hankki laajan sivistyksen. Opiskelujen jälkeen hän toimi Kustaa II Aadolfin palveluksessa, mutta hänen terveytensä ei kestänyt kuluttavaa sotapalvelua, ja hän siirtyi sen pakottamana siviiliin kolmekymmentävuotiaana.

Brahe toimi Ruotsin valtakunnan politiikan ytimessä yli viidenkymmenen vuoden ajan. Valtaneuvoksena Brahe toimi vuodesta 1630 ja Ruotsin valtakunnan drotsina vuodesta 1640. Hän oli myös aikanaan Ruotsin suurimpia maanomistajia suurine läänityksineen Ruotsissa ja Suomessa.

Brahelle on pystytetty patsaita useisiin Suomen kaupunkeihin.

Brahe syntyi Rydboholmin saarella (joka kuuluu nykyään Österåkerin kuntaan) Tukholman lähellä. Hän oli Abraham Pietarinpoika Brahen (25. maaliskuuta 1569 - 16. maaliskuuta 1630) ja Elsa Gyllenstiernan vanhin poika.

Brahen suku kuului Ruotsin ylhäisaateliin. Hänen isoisänsä oli Kustaa Vaasan henkilökohtainen neuvonantaja Per Brahe vanhempi (1520-1590), joka sai ensimmäisenä Ruotsin valtakunnassa kreivin arvon vuonna 1561. Isä Abraham Brahe oli saanut kuningas Kaarle IX:ltä valtaneuvoksen arvon. Setä Magnus Brahe ja äidinpuoleinen isoisä Nils Gyllenstierna olivat molemmat olleet valtakunnan drotseja eli Ruotsin valtakunnan korkeimpia lainvalvojia. Lisäksi Pietari Brahella oli avioliittojen ja muiden sukusiteiden kautta kosketuksia useisiin muihin merkittäviin aatelissukuihin.

Kun Magnus-setä kuoli ilman perillisiä ja kaksi vanhempaa setää joutuivat Sigismund-kuningasta tuettuaan pakenemaan Puolaan ja menettivät samalla perintöoikeutensa, Brahe peri yksinään suvun Vätternjärven ympärillä sijainneen kreivikunnan, Visingsborgin.

Brahe sai aristokraattisen kasvatuksen. Brahe teki vuosina 1618-1621 ja 1623-1625 opintomatkoja Hollantiin, Ranskaan ja Saksaan. Hän opiskeli 1618 Giessenin yliopistossa ja 1623 Strasbourgin yliopistossa sekä paikallisissa ritariakatemioissa. Brahe keskittyi erityisesti muihin kuin teologisiin opintoihin, mikä oli ajan tavoista poikkeavaa. Hän matkusti vielä 1624 Italiaan Padovan ja Bolognan yliopistoon täydentämään sivistystään. Opiskeluaikoinaan Brahe hankki laajan kielitaidon ja eurooppalaisen sivistyksen.

Brahe avioitui ensimmäisen kerran 1628 Kristina Katarina Stenbockin (1608-1650) kanssa, jonka isotäti oli Ruotsin leskikuningatar Katariina Stenbock. Kristinan vanhemmat olivat vapaaherra Gustaf Stenbock ja kreivitär Beata Margareta Brahe. Pietari Brahella oli ensimmäisestä avioliitostaan neljä lasta, joista kolme kuoli nuorina. Tytär Elsa Beata Persdotter Brahe (1629-1653) nai tulevan kuningas Kaarle X Kustaan veljen Aadolf Juhanan, mutta kuoli pian, samoin kuin näiden ainoa lapsi. Ensimmäisen vaimonsa kuoltua Brahe luovutti Naantalin kirkolle tämän muistoa vaalivan taulun, jossa oli Brahe- ja Stenbock-sukujen vaakunat. Brahen muistosanat vaimostaan olivat:

"Erittäin loistava vaimo, lempeä, hurskas, siveä, suloinen, suomalaisille rakas ja visingsborgilaisille, erinomainen, parhain, oikeudenmukainen."
(Per Brahe)

Brahe avioitui toisen kerran 1653 vapaaherratar Beata De la Gardien (1612-1680) kanssa, joka oli marsalkka Lennart Torstenssonn leski. Tämä avioliitto oli lapseton. Jäätyään näin ilman jälkeläisiä Brahe adoptoi perillisekseen veljenpoikansa Nilsin, jonka isä oli kuollut Lützenin taistelussa.

Brahe säilytti näkyvän aseman Ruotsin politiikassa 1670-luvun puolelle. Tultuaan täysi-ikäiseksi kuningas Kaarle XI alkoi suosia neuvonantajina Brahea nuorempaa sukupolvea, ja ikääntynyt kreivi jäi enenevässä määrin hoitamaan tiluksiaan..

Brahe eli loppuelämänsä eri puolilla Ruotsia sijainneilla maatiloillaan. Hän kuoli 12. syyskuuta 1680 Tukholman lähellä olevassa Bogesundissa.

Opiskelunsa jälkeen Brahe aikoi siirtyä Hollannin palvelukseen, mutta palasi isänsä pyynnöstä Ruotsiin vuonna 1626 ja asettui kuninkaan palvelukseen. Hänestä tuli Puolan sodan loppuvaiheissa 21. toukokuuta 1626 Kustaa II Aadolfin kamariherra. Brahe oli kuninkaan mukana muun muassa Danzigin kaupungin piirityksessä, jossa hän osallistui kuninkaan seulaksi ammutun veneen uppoamisen estämiseen. Brahe ylennettiin Smoolannin ratsuväkirykmentin everstiksi 27. heinäkuuta 1628, ja hän vastaanotti rykmentin komentajan tehtävät seuraavan vuoden toukokuussa. Sairastettuaan ankaran kuumetaudin hän luopui 1631 sotilasurastaan, minkä jälkeen siirtyi politiikkaan.

Brahe toimi laamannina vuosina 1628-1630 ja oli nuoresta iästään huolimatta maamarsalkkana vuosien 1629 ja 1630 valtiopäivillä. Brahen päävirka oli Svean hovioikeuden asessorin tehtävä. Lisäksi hän toimi valtaneuvoston jäsenenä eli valtaneuvoksena 1630-1637 sekä vuodesta 1633 diplomaattisissa tehtävissä Saksassa valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan alaisuudessa.

Aluksi Brahen ura eteni hyvin, mutta sitten hän riitautui Oxenstiernan kanssa. Brahe johti vuonna 1635 Puolan kanssa käytyjä Stuhmsdorfin välirauhaneuvotteluja, mutta neuvottelujen lopputuloksena olleen rauhansopimuksen katsottiin olleen Ruotsille epäedullinen ja Brahe sai epäonnistumisesta syyt niskoilleen. On esitetty, että Brahe vetäytyi Oxenstiernan tieltä, kun hänet nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi, tai että Oxenstierna halusi hänestä eroon järjestäessään hänet Suomeen.

Brahe itse toivoi pääsevänsä kuningatar Kristiinan holhoojahallitukseen, mutta sen sijaan hänet lähetettiin Suomeen vuosiksi 1637-1640. Aloite siirtoon tuli holhoojahallitukselta. Brahen ensimmäinen kenraalikuvernöörikausi Suomessa jäi lyhyeksi, sillä hän halusi osallistua Ruotsin valtakunnanpolitiikkaan. Lisäksi yksityiset taloudelliset seikat vetivät häntä takaisin Ruotsiin. Brahe kuitenkin tiettävästi nautti itsenäisistä tehtävistä, joissa sai olla ylimpänä päättäjänä joutumatta ottamaan käskyjä keneltäkään.

Brahe toimi ensimmäisen kerran Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637-1640. Hänet nimitettiin tehtävään verotuksessa ilmenneiden epäkohtien takia. Brahe huomautti nimityksen jälkeen, että hän ei osannut suomea eikä hänellä ollut kokemusta vastaavan toimen hoitamisesta. Brahe saapui Suomeen perheineen marraskuussa 1637. Hän asettui asumaan Turun linnaan, jonne hän sijoitti myös kenraalikuvernöörin viraston. Virasto jakautui kansliaan, tilikamariin, joka vastasi tilinpidosta, ja verokamariin, joka vastasi verovarojen hallinnosta. Linnansihteeri Jöns Schmidt toimi kanslian johtajana. Kanslian tiloja uudistettiin 1638 kunnostamalla ja lisäämällä tulisijoja. Kenraalikuvernöörin asiakirjoille ja vero- ynnä muille tilikirjoille muurattiin lukollisia komeroita. Brahe korjautti linnaa ja lisäsi asuinosan viihtyisyyttä seinävaatteilla ja tauluilla.

Brahe teki virkakautensa aluksi laajan tarkastusmatkan. Se suuntautui ensin Ylä-Satakuntaan ja sieltä Hämeen kautta Savoon ja edelleen Viipuriin, Käkisalmeen, Pähkinälinnaan ja Nevanlinnaan. Sitten hän palasi Helsingin kautta Turkuun. Pohjanmaa ei kuulunut Brahen kenraalikuvernöörikuntaan. Vuonna 1639 hän teki vielä kaksi matkaa, joista jälkimmäisellä hän kävi Vienan Karjalassa ja Pohjois-Suomessa. Keväällä 1640 hän teki neljännen matkan Inkerinmaalle ja Savoon. Brahe oli puolet ensimmäisestä virkakaudestaan matkoilla. Suomi maana oli Brahen mielestä vauras ja luonnonolot suotuisia, mutta hän sai suomalaisista sellaisen kuvan, että kansalta puuttui sivistystä ja usein myös ahkeruutta. Matkoillaan hän kuunteli rahvaan valituksia ja ratkoi kiistakysymyksiä.

Brahen tavoitteena oli ensimmäisen kauden aluksi puuttua henkilökysymyksiin. Maaherroiksi ja myös näiden alaisuuteen virkamiehiksi nostettiin hänelle mieleisiä henkilöitä. Brahen mielestä Suomen läänit olivat liian laajoja, ja hänen esityksestään läänejä jaettiin pienemmiksi kokonaisuuksiksi. Läänien pienentyessä verotuksen järjestämisestä ja valvomisesta tuli helpompaa. Oikeusjärjestelmän saralla Brahe pääsääntöisesti tuki Turun hovioikeuden toimintaa. Brahen ensimmäisellä kaudella Suomeen luotiin myös postilaitos Tanskan mallin mukaan. Postin kuljetus järjestettiin luomalla postitalonpoikien järjestelmä. Alkuun Suomessa oli vain kolme postilinjaa ja linjojen varressa olleissa kaupungeissa postikonttorit. Brahe yritti kehittää myös kaupunkien hallintoa ja perusti pormestarin virkoja. Läänien lisäksi Brahe jakoi myös seurakuntia. Hän pyrki uudistuksillaan tehostamaan, yhtenäistämään ja keskittämään hallintoa. Brahe pyrki parantamaan veronkantoa ja paikallishallintoa sekä noudattamaan merkantilista talousjärjestelmää. Hän yritti estää verotusta kiertävää maakauppaa ja perusti tämän vuoksi uusia markkinapaikkoja, kaupankäynnin keskuksia ja kaupunkeja. Uusille kaupungeille laadittiin yhtenäiset ruutuasemakaavat turvallisuus- ja yhtenäisyysnäkökulmien takia.

Ensimmäisellä kaudellaan Brahe perusti Hämeenlinnan (1638) ja Savonlinnan (1639) kaupungit. Virkakautensa jälkeen hän saattoi vaikuttaa myös Sortavalan perustamiseen. Helsinki siirrettiin tänä aikana Vantaankosken suulta Vironniemelle. Brahe havaitsi, että Suomen kouluolot olivat huonot. Hänen mielestään Suomen asukkaat olivat sivistymättömiä, ja hän piti ongelmana erityisesti pätevien virkamiesten puutetta. Pätevän virkamieskunnan saamiseksi Brahe kehitti koulutusta ja tieteenharjoitusta. Brahe perusti triviaalikoulut Turkuun, Helsinkiin, Uuteenkaarlepyyhyn ja Poriin. Lisäksi hän perusti pedagogiot Savonlinnaan, Hämeenlinnaan ja Käkisalmeen. Hän siirsi Turusta lukion Viipuriin ja perusti lastenkoulun Saltvikiin.

"Jos Jumala soisi tämän maan tulla sellaiseen kuntoon ja kukoistukseen, mihin ihmisäly voisi sen nostaa, se olisi verrattavissa kohtalaiseen eurooppalaiseen kuningaskuntaan."
(Per Brahe)

Brahe esitti veroesineiden määräksi neljää - vilja, kala, voi ja terva - mutta ehdotusta ei toteutettu. Hän kehitti myös maanmittauslaitosta. Maaseudun olot tasapainottuivat, kun sotaväenotto sidottiin maaomaisuuteen. Brahe pyrki niin sanottua puhdasoppisuutta suosimalla yhtenäistämään kirkon oppijärjestelmää. Hän suosi vielä taiteitakin. Lisäksi hän ehdotti Saimaan kanavan rakentamista, mikä toteutui vasta 200 vuotta myöhemmin.

Turun Akatemian perustaminen ja toiminta sen kanslerina

Kuningatar Kristiina perusti kuninkaallisen Turun Akatemian Brahen ja Turun piispa Isaacus Rothoviuksen tuella. Suurvaltakaudella koulutukseen ja sivistykseen alettiin kiinnittää Ruotsissa aiempaa enemmän huomiota. Voimakas Turun akatemian perustamisen ajaminen oli myös osa Brahen poliittista toimintaa. Brahe vastusti keskittämistä, jolla Upsalasta ajateltiin tehtävän Ruotsin ainut keskusyliopisto. Hänellä oli Ruotsissa kyvykäs tukija, Västeråsin hiippakunnan piispa Johannes Rudbeckius. Brahen ja Rudbeckiuksen toimia helpotti se, että Kustaa II Aadolf nosti vuonna 1632 Tarton kymnaasin yliopistoksi. Brahe avasi perustamansa Turun akatemian 15. heinäkuuta 1640 ja toimi sen ensimmäisenä kanslerina vuodesta 1646 kuolemaansa saakka. Turun Akatemia oli Ruotsin kolmas yliopisto. Muut sijaitsivat Uppsalassa ja Tartossa.

Brahe kannusti Turun akatemian kanslerina rehtori Simon Kexlerusta toimittamaan akatemialle oppikirjoja. Kexlerus julkaisikin Turussa lähes 40 väitöskirjaa. Suurin osa oli aritmetiikan, geometrian, trigonometrian ja tähtitieteen oppikirjoja

Brahe pyysi ja innosti Kexlerusta kokoamaan astronomisen teoksen ja vieläpä poikkeuksellisesti ruotsin kielellä. Työ jäi Kexlerukselta kesken hänen kuollessaan vuonna 1669, mutta kansleri Brahe siirsi teoksen valmiiksi saattamisen Kexleruksen seuraajalle Johannes Flachseniukselle. Brahe ilmaisi 1669 heinäkuussa konsistorille kirjoittamassaan kirjeessä, että Astronomian käsikirjoituksen kuvitusta tulisi parantaa, ja kehotti konsistoria antamaan teoksien kuvitustyön turkulaiselle kaivertajalle. Brahe kirjoitti vielä vuonna 1678 Turun Akatemian konsistorille, että Astronomian painatuskuluihin ja teoksen kuvittamiseen tarvittavien puupiirroslaattojen kaivertamiseen myönnettäisiin 400 hopeataalaria. Brahen kuoltua teos menetti tärkeimmän ja vaikutusvaltaisen tukijansa. Vuodelta 1694 on konsistorin pöytäkirjoissa maininta, että Flachseniuksen akatemian laskuun teettämät puupiirroslaatat, todennäköisesti Astronomian kuvitukseen tarkoitetut, talletettiin Turun akatemian kirjastoon. Kexleruksen käsikirjoituksesta on säilynyt 70 sivua, mutta kuvituksesta ei ole tietoa.

Brahesta tuli vuonna 1640 jälleen valtaneuvos, jona hän toimi kuolemaansa saakka. Drotsi Gabriel Gustavinpoika Oxenstiernan kuoltua syksyllä 1640 oli uudeksi drotsiksi kaksi ehdokasta, Gabriel Bengtinpoika Oxenstierna ja Pietari Brahe nuorempi. Brahe väitti kuningas Kustaa II Aadolfin luvanneen viran hänelle. Ruotsin valtaneuvosto suoritti suljetun lippuäänestyksen, jolloin äänet menivät ehdokkaiden kesken tasan. Valtaneuvosto antoi lopullisen ratkaisun arvalle, jonka 14-vuotias kuningatar Kristiina veti Brahen voitoksi. Brahe nimitettiin drotsiksi 1641. Toimeen liittyi vuosina 1641-1660 Svean hovioikeuden presidentin virka ja vuosina 1660-1680 koko oikeuslaitoksen ylitarkastajan virka.

Brahe johti Tanskan vastaisia sotatoimia vuosina 1643-1644.

Brahe nimitettiin uudelleen Suomen kenraalikuvernööriksi vuonna 1648. Tällä kertaa nimitys oli ensimmäistä kertaa selvemmin karkotus pääkaupungista, sillä Brahe oli ajautunut useissa asioissa konfliktiin kuningatar Kristiinan kanssa, joka halusi hänet pois Tukholmasta. Brahe nimitettiin uudelleen Suomen kenraalikuvernööriksi vuonna 1648. Toisella kerralla vastuualueena oli koko Suomi Käkisalmen lääniä lukuun ottamatta. Ennen Suomeen tuloaan hän totesi tarvitsevansa kolme vuotta Suomen asioiden kuntoon saamiseksi.

Toisellakin kaudellaan Brahe aloitti virkansa hoitamisen pitkillä tarkastusmatkoilla; hän teki vuosina 1648-1650 ainakin kolme pitkää matkaa Suomessa. Brahe jatkoi läänien hallinnon tehostamista, mutta tällä kertaa aikaisemmin jaetut läänit yhdistettiin uudelleen, jotta palkkakulut vähenisivät. Oikeusjärjestelmän toimintaa parannettiin määräämällä, että kihlakunnantuomareiden palkkausta varten varattuja veroja ei saisi enää läänittää. Lisäksi tuomarien virkoihin alettiin nimittää lainoppineita hovioikeuden asessoreita. Brahe yritti kehittää kaupankäyntiä merkantilismin oppien mukaisesti. Määrättiin, että kaupunkien kaikkien porvareiden tuli kilpailla tasa-arvoisesti tuotteista, joita talonpojat toivat kaupunkeihin.

Toisella virkakaudellaan Brahe perusti uusiksi kaupungeiksi 1649 Salon (nykyinen Raahe), Lappeenrannan ja Koppön eli Kristiinankaupungin, 1650 Kajaanin, 1652 Pietarsaaren sekä 1653 Vehkalahden (nykyinen Hamina), Kuopion ja Brahean (nykyisin Lieksa). Postilaitosta täydentämään perustettiin majatalolaitos. Postilaitoksen toiminta parani vasta tämän jälkeen. Uusi koulujärjestys tuli voimaan vuonna 1649.

Kun Brahen virkakausi Suomessa oli kestänyt kolme vuotta, hän alkoi suunnitella Ruotsiin palaamista. Brahe sai Ruotsiin paluuseen lopullisen sysäyksen, kun Kristiina alkoi harkita kruunusta luopumista. Toisen kenraalikuvernöörikautensa aikana Brahe pettyi siihen, ettei Suomessa ollut tapahtunut edellisen käynnin jälkeen hänen odottamaansa kehitystä. Hän muutti takaisin Ruotsiin syksyllä 1651 palaamatta enää Suomeen. Brahe jatkoi kenraalikuvernöörinä vielä vuoteen 1654, mutta oletti huolella rakentamansa lääninhallituksen toimivan moitteettomasti, jolloin kenraalikuvernöörin läsnäoloa ja ehkä itse virkaakaan ei pian enää tarvittaisi. "Säästösyistä" kenraalikuvernöörin virka lakkautettiinkin vuonna 1669.

Pohjan sodassa kuluessa vuonna 1657, ruotsalaiset torjuivat tanskalaisten uhkaavan hyökkäyksen, ja solmitussa Roskilden rauhassa Ruotsiin liitettiin aiemmin Tanskan hallussa olleet Skåne, Halland, Blekinge, Bornholm, Bohuslän ja Trondheim. Ruotsi hyökkäsi uudestaan Tanskaan kesällä 1658, mutta sotaonni oli Ruotsille huonompi. Ruotsin armeija teki epäonnistuneen rynnäkön piiritettyä Kööpenhaminaa vastaan helmikuussa 1659. Pian Ruotsi oli tukalassa asemassa, koska Tanskan avuksi oli tullut Alankomaiden laivasto ja Pohjan sota jatkui edelleen Itävaltaa, Puolaa ja Brandenburgia vastaan. Ruotsin armeija lyötiin Nyborgin taistelussa marraskuussa 1659. Ruotsi oli pakotettu Kööpenhaminan rauhaan 1660.

Kuningas Kaarle X Kustaa kuoli yllättäen 13. helmikuuta 1660 kesken valtiopäivien. Brahen johdolla kumottiin kuninkaan testamentti, joka olisi keskittänyt vallan Kaarle X:n veljelle Aadolf Juhanalle - Brahen vävylle - ja Brahe kohosi uuden holhoojahallituksen johtoon. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1672. Uusi hallitsija Kaarle XI oli vain neljävuotias. Brahe vastusti liittoutumista katolisen Ranskan kanssa, ja Ruotsi solmi Tanskan kanssa Kööpenhaminan rauhan 27. toukokuuta 1660. Alankomaiden välittämässä rauhassa Ruotsi luovutti Trondheimin maakunnan ja Bornholmin saaren takaisin Tanskalle. Brahe oli 1660-luvulla drotsina holhoojahallituksen näkyvin toimija ja valtansa huipulla. Brahen valvonnassa Ruotsi neuvotteli kohtuullisin ehdoin rauhansopimukset erikseen Tanskan, Puolan ja Venäjän kanssa.

Brahe oli vankka aatelisvallan kannattaja ja vastusti alempien säätyjen tavoitteita. Hän kannatti vallanjaon kysymyksissä aateliston oikeuksien säilyttämistä ja oli siten Oxenstiernan vastustaja. Valtaneuvostossa ja drotsina Brahe pani toimeen yksityiskohtaisia uudistuksia, mutta yleispoliittisissa kysymyksissä hän ilmaisi kantansa varovaisesti.

Kuningatar Kristiinan ylenpalttinen läänitysten jako aatelisille ja aatelisäätyyn korottaminen uhkasi Ruotsin valtion taloutta kassakriisillä. Rälssitilat nimittäin olivat verovapaita, mikäli täyttivät sotavarustusvelvollisuutensa. Koska aatelisilla oli oikeus määrätä tiloillaan lampuoteina olevien talonpoikien päivätöistä läänitysmaillaan, näiden talonpoikien taakka kasvoi riippuen isännästä. Lisäksi rälssitilalliset yrittivät saada perintöoikeuden omaavia talonpoikia menettämään oikeutensa, jolloin nämäkin tulisivat tilan lampuodeiksi. Toisaalta kruunun talonpojilta koottiin sama verotaakka ja sotaväenotto kuin he olivat aikaisemmin jakaneet rälssiin korotettujen tilojen kanssa. Vuoden 1650 valtiopäivillä papisto, porvarit ja talonpojat toimivatkin äänekkäässä yhteistyössä ja vaativat reduktiota eli jaettujen läänitysten palauttamista kruunulle.

Valtaneuvostossa drotsi Brahe luonnollisesti vastusti kolmen säädyn yhteisiä vaatimuksia; hän oli Ruotsin valtakunnan suurimpia maanomistajia. Kuningatar Kristiinan lahjoitusten myötä hänelle kuulunut Visingsborgin kreivikunta käsitti 900 manttaalia ja oli siten suurempi kuin Axel Oxenstiernan tai Magnus De la Gardien kreivikunnat. Brahe harjoitti läänitystensä alueella merkittävää rakennus- ja liiketoimintaa, perusti muun muassa paperitehtaan ja kirjapainon. Hänellä oli myös oma orkesteri.

Vuoden 1655 valtiopäivillä maamarsalkka Erik Henrikinpoika Fleming teki esityksen läänityksien osittaisesta reduktiosta kruunulle. Tätä oli kuningas Kaarle X Kustaa valmistellut valtaneuvostossa ja siis aatelisten keskuudessa. Muut säädyt pidettiin valmisteluiden ulkopuolella. Aateli pyrki turvaamaan etunsa luopumalla "neljännesperuutuksella" osasta läänityksistään..

Brahen jo kuoltua täysi-ikäiseksi tullut kuningas Kaarle XI toteutti ison reduktion 1680-luvulla, jolloin Brahen perilliset menettivät Visingsborgin ja Kajaanin vapaaherrakunnan. Lisäksi Brahen johtaman holhoojahallituksen todettiin jälkeenpäin syyllistyneen valtionvarojen tuhlaamiseen, ja Brahen kuolinpesä joutui maksamaan korvauksia, jolloin suurin osa muustakin omaisuudesta oli myytävä.

Brahe pyrki edistämään suomen kielen kirjallista ja suullista käyttöä hallinnossa. Hän esimerkiksi antoi teologian professori Petraeukselle tehtäväksi kirjoittaa suomen kielen oppikirja ruotsalaisille, saksalaisille ja skotlantilaisille. Petraeus julkaisikin vuonna 1649 suomen kielen kieliopin Linguae Finnicae brevis institutio. Brahe myös edisti vuoden 1642 raamatunkäännöstä, ja myöhemmin hän suositteli nuorelle Kaarle XI:lle suomen kielen taidon hankkimista.

Kun Johannes Gezelius vanhempi ehdotti Brahelle tyttärensä kihlattua, maisteri Jacob Lindemania saksan kielen professoriksi Turun akatemiaan, Brahe ilmoitti Gezeliukselle, ettei saksan opetus vastaperustetussa akatemiassa ollut kovinkaan tarpeellista ja että hyödyllisempää olisi opettaa saksalaisille ja ruotsalaisille suomea. Vielä 1660-luvulla Brahe ilmoitti tukensa kaikille suomen kielen opetushankkeille Turun akatemiassa.

Brahe puuttui vielä valtaneuvoksena Suomen asioihin, lähinnä hallinnon "ylilyönteinä" pitämiinsä tapauksiin. Ne liittyivät usein 1660-1670-lukujen noitavainoihin. Tällainen tapaus oli taikuuden harjoittamisesta ja yhteydestä piruun syytetyn ylioppilas Henrik Tuomaanpoika Eoleniuksen kuolemantuomio. Turun piispa Johannes Terserus piti vuonna 1661 tämän "liian helppoa" syyrian ja arabian aapiston oppimista merkkinä sopimuksesta sielunvihollisen kanssa. Brahe vaikutti asiaan, ja hovioikeus muutti kuolemanrangaistuksen kirkkorangaistukseksi. Brahen mielestä kyseessä oli pelkkä teinin kerskailu, ja tutkintovankeus oli hänestä ylioppilaalle riittävä rangaistus, kuolemanrangaistuksen ollessa vakavaa liioittelua.

Suomesta puuttui 1600-luvulla riittävän voimakas kirkollinen auktoriteetti, jotta kansanuskomuksista olisi saatu karsituksi noitasapattikulttuuri. Vaikka Turun piispana 1664-1690 toiminut Johannes Gezelius vanhempi oli perehtynyt opilliseen noituuteen, vastapainona toimi juuri kreivi Brahe, joka suhtautui noitavainoihin hyvin epäilevästi. Hänen evättyään tukensa Gezeliukselta noitien paljastamiseksi jäivät noitavainot Suomessa Ruotsiin verrattuina laimeiksi. Samaten Brahe kovisteli vuonna 1667 piispa Gezeliusta "huonosta esimerkistä", kun tämä syytti luonnontieteen professori Georg Alanuksen leskeä noituudesta ja taikajuoman välittämisestä Gezeliuksen vaimolle. Gezelius joutui väitteestään suorittamaan 400 riikintaalaria hyvitystä Alaniuksen leskelle. Brahe yritti viivyttää Ruotsissakin noitasyytteistä johtuvia teloituksia vaihtelevalla menestyksellä. Hänen mielestään yhtään kuolemantuomiota ei saisi panna toimeen, ennen kuin asian olisivat tutkineet varta vasten nimetyt papit ja maallikot, mikä tarkoitti, että kun kuolemantuomioon oli noitaoikeudenkäynnissä päädytty, tulisi tutkinta suorittaa uudestaan. Käytännössä valtaneuvoksen vahvistus kuitenkin riitti kerran tuomitun kuolemantuomion täytäntöönpanoon.

Kaikki Brahen uudistukset toteutettiin hierarkkisesti ylhäältä alas. Hänen uudistuksiensa toteuttamisessa ei otettu huomioon talonpoikia. Uudistukset puuttuivat lähes kaikkiin elämänaloihin. Niiden päätarkoitus oli yhtenäistämispolitiikan toteuttaminen. Sen perusteena oli Ruotsissa vallalla ollut käsitys, jonka mukaan esimerkiksi Suomen ja Tanskalta vallattujen maakuntien olot poikkesivat huomattavasti Ruotsista. Yhtenäistämispolitiikan tavoitteena oli pienentää tätä eroa niin, että koko valtakunnassa olisi sama uskonto, sama laki, sama hallitsija ja mielellään myös samat tavat.

Brahe oli omana aikanaan Ruotsin suurin maanomistaja. Kuningatar Kristiina luovutti vuonna 1650 hänelle läänitykseksi Kajaanin vapaaherrakunnan, johon kuuluivat Kajaanin tai Paltamon, Kuopion ja Iisalmen pitäjät. Läänitys käsitti kaikkiaan 48 000 km² maata, ja sen tuotto oli yli 10 000 riikintaalaria. Vuonna 1652 Brahe osti vielä Ruotsin kruunulta 30 399 riikintaalarilla rälssitilakseen suurehkon osan Salon eli Saloisten pitäjää, nykyisen Raahen alueen. Hän osti myös komissaario Henrik Cronstjernalta Käkisalmen läänistä Pielisen pogostan. Näin Brahen omistuksessa oli 1650-luvun puolivälissä huomattava osa koko itäisestä Suomesta.

Kajaanin vapaaherrakunnan lisäksi Brahen omistuksiin kuuluivat Brahelinnan seudun läänitys sekä lännessä Marttilan ja Paraisten pitäjissä olevat tilukset. Brahelinna oli hänen rakennuttamansa linnakartano Ristiinassa Etelä-Savossa. Brahe rakennutti Brahelinnan Ristiinan ollessa osa hänen läänitystään. Linnakartano rakennettiin vuosien 1646-1669 aikana. Suunnitelmissa oli kehämuurilla ympäröity kaksikerroksinen asuinkartano, jonka puolustuksena olisi ollut kaksi pyöreää tornia. Kartano poltettiin isonvihan aikana. Nykyisin Brahelinnan paikalla on raunioita ja turistikeskus.

Brahe teetti suuria muutostöitä vuosien 1661-1666 aikana myös Kajaanin vapaaherrakunnan tiluksilla Kajaanin linnassa. Niiden jälkeen linnaa ympäröi muun muassa seitsemän tykkipatteria.

Turun Akatemian ja sittemmin Helsingin yliopiston akateeminen muotokuvaperinne on saanut alkunsa kansleri Brahen vuonna 1652 Turun Akatemian kirjastolle lahjoittamasta muotokuvastaan. Yliopiston kanslerien ja rehtorien sekä hallitsijoiden muotokuvia onkin yliopiston hallussa nykyään katkeamaton sarja.

Brahelle on pystytetty Suomessa patsas Turkuun (vuonna 1887), Raaheen (1888), Lieksaan (1953) ja Kajaaniin (1954).

Brahen Turussa olevan patsaan jalustaan on kirjattu hänen kuuluisat sanansa, jotka hän kirjoitti päiväkirjaansa ensimmäisen kenraalikuvernöörikautensa päätteeksi:

"Minä olin maahan ja maa minuun sangen tyytyväinen.
( ruots. Iagh war med landett och landett med mig wääl tillfreds.)"
(Per Brahe)

Brahen mukaan on nimetty teitä ja katuja muun muassa Helsingissä, Hämeenlinnassa, Kajaanissa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lieksassa, Mikkelissä, Raahessa, Ristiinassa, Savonlinnassa ja Turussa. Myös useat Pietarinkatu-nimiset kadut Suomessa ovat saaneet nimensä hänen mukaansa. Brahen mukaan on nimetty myös Raahen kaupunki, hotelleja, ravintoloita, järjestöjä sekä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi 1680 Per Brahe. Brahe on kuvattu vuosina 1949 ja 1982 julkaistuissa postimerkeissä.

Vielä nykyäänkin käytetään sanontaa "kreivin aikaan", joka nykyisin yleensä tarkoittaa, että jotakin tapahtuu juuri sopivasti. Alun perin ilmauksella tarkoitettiin Brahen hallintokautta. Sanonta on tullut suomen kieleen ilmeisesti 1800-luvulla.

Kuvaava on, että 1600-luvun alussa Ruotsissa oli yleinen näkemys Suomesta "maanäärenä", jossa ei tuolloin ollut yhteiskuntarauhaa. Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf halusi kehittää tilannetta perustamalla 15. kesäkuuta 1623 kuninkaallisella valtakirjalla Turun hovioikeuden. Hovioikeuden ensimmäinen presidentti ja Suomen maaherra Nils Tuurenpoika Bielke (1623-1628) piti suomalaisia "pahana ja barbaarisena kansana", ja Turun piispa (1627-1652) Rothovius totesi asuvansa Turussa "skorpionien ja barbaarien keskellä". Heidän aikalaisenaan Brahe toimi aktiivisesti Suomea kehittääkseen ja uskoi "itämaana" pidetyn Suomen mahdollisuuksiin kehittyä. "Kreivin aika" olikin todellista kehittymisen ja sisäisen rauhoittumisen aikaa Suomessa.

Vierros, Tuure: Maa oli minuun tyytyväinen - Per Brahen nuoremman tarina. Kirjayhtymä, 1971. - historiallinen romaani

# data[].attributes.attachment_link.description
Per Abrahamsson ( Pietari Abrahaminpoika) Brahe nuorempi ( 18. helmikuuta 1602 Rydboholm, Ruotsi - 12. syyskuuta 1680 Bogesund, Ruotsi) oli ruotsalainen valtiomies, sotilas, kreivi ja Suomen kenraalikuvernööri, joka 1600-luvulla kehitti ja uudisti Suomea merkittävästi. Brahen tunnolliselle ja taitavalle toiminnalle oli ominaista asiallisuus ja ennakkoluulottomuus alaisiaan kohtaan.

# data[].attributes.body
Lake 4B-vihosta tehtävä 3 sivulta 45.

# data[].attributes.body
Luokan yhteinen meet kello 9.00

Päivän koulutyöt

HH (tee Helsingin historian tehtävät)

MA (tee tehtävä 3 sivulta 45)

KÄ (tee ristipistoa jos se on kesken)

LI (ulkoile ja liiku)

Tee mahdolliset puuttuvat tehtävät kaikista oppiaineista

Pakkaa reppu huomista varten. Ota mukaan: käsityö, kaikki langat ja neula, eläinopin vihko, mittaustehtävät, äidinkielen kielioppitehtävät, Veljeni, Leijonamieli vihko ja kirja, Helsingin historian vihko, matikan vihot, kielten kirjat, liidut ja kynät.

Lue huolellisesti ohjeet kouluun paluuta varten kohdasta: OHJEET LÄHIKOULUUN

# data[].attributes.body
Valitse joku kappale 1-12 ja harjoittele lukemaan sitä ääneen, jotta voit koulussa lukea sen Riitalle

# data[].attributes.body
Koulu alkaa Kettukalliolla kello 8.00. Tule siis suoraan Kettukalliolle, tapaamme siellä.
Jos et muista miten Kettukalliolle tullaan, tule koulun yläpihan portille kello 8. Jonna on siellä vastassa.
Saat halutessasi ottaa mukaan eväät. Opettajalla on käsidesiä mukana.
Jos olet myöhässä, soita tai laita viestiä niin löydät muun luokan. Luultavasti siirrymme Kettukalliolta muualle metsään.

Lähdemme metsästä koululle noin kello 8.30. Koululla pestään heti kädet ennen luokkaan menoa. Ensimmäinen oppitunti kestää 9.45 asti.
Tuo kotoa mukanasi kaikki etäkoulun aikana tekemäsi tehtävät.

9.45-10.15 on 4C-luokan välitunti. Välitunti vietetään alapihalla kasvatuslaatikoiden päädyssä.
Välitunnille mennään reippaasti. Naulakoille tai luokkaan ei saa jäädä hengailemaan. Kaikilla luokilla on oma välituntialue. Kädet pestään ennen välkälle menoa. Välitunnilla saa pelata jalkapalloa tavallista pienemmällä alueella oman luokan kesken. Voitte pelata kaikkina aamuina pitkällä välkällä, jos emme ole retkellä. Kannattaa käyttää hanskoja.

10.15-11.00 on seuraava oppitunti
Tunnille tullaan ulkoa reippaasti ja kädet pestään ennen tunnin alkua.

Kello 11-11.30 on 4C-luokan ruokatunti.
Ennen ruokailua pestään kädet.
Keittäjät jakavat ruoan ruokalassa. 4C syö ruokalassa ulko-oven vieressä, siellä missä normaalisti syö ekaluokka.
Ruokailun jälkeen ei mennä välitunnille vaan suoraan luokkaan. Luokassa voi piirrellä tai tehdä käsityötä seuraavaa tuntia odotellessa.
Kello 11.30-12 on englannintunti

Kello 12 koulupäivä päättyy kaikilta. Naulakoilla pitää pukea ripeästi ja lähteä sitten ulos.

Kiva nähdä huomenna!

Muistakaa kevään lähikoulussa aina:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
The Singing Walrus - English Songs For Kids

# data[].attributes.attachment_link.title
Wash Your Hands Song | Music for Kids | The Singing Walrus

# data[].attributes.body
Hei,

pyydän kaikkia niitä, jotka eivät ole palauttaneet runoa ja koreografiaansa minulle, tekemään sen nyt, 19.5. mennessä. Jos on kysymistä minulle voi edelleen lähettää erillisen Wilma-viestin ja puhelinnumeron, soitan sitten ja voin antaa ohjeita.

Muille edellisen viikon ohjelmaa, luonnossa olemista ja äänteiden etsimistä sieltä. Niistä voi sitten kertoa kun tavataan taas.

Yst terv Pirjo

# data[].attributes.body
Helsinki perustettiin Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan (kuva alla) käskystä vuonna 1550 Vantaanjoen suulle. Helsinki eli Helsingfors sai nimensä Helsinge fors nimisen kosken mukaan, joka nykyään tunnetaan Vanhankaupunginkoskena. Koska emme pääse nyt sinne retkelle, katso videolta miltä paikka näyttää: https://www.ruutu.fi/video/2202865

Kirjoita vihkoon huolellisesti:

Uusi aika 1520->
Helsinki (Helsingfors) perustetaan
Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa halusi perustaa Etelä-Suomeen uuden kaupungin, josta olisi hyvä käydä kauppaa Itämerelle.
Vuonna 1550 kaupunki perustettiin Vantaanjoen suulle ja kuningas määräsi ihmisiä muuttamaan sinne.
Kaupunki sai nimensä Helsinge fors nimisen kosken mukaan. Nyt koskea kutsutaan Vanhankaupunginkoskeksi.

Kuva vihkotyöstä:
https://photos.google.com/photo/AF1QipPt47W-u3Ek6zzX-m9ePaxD0ph0aP9n55GAO1Ir

# data[].attributes.body
Englannintunti pidetään meetissä kello 11.15.

# data[].attributes.body
Laske 4B-vihosta sivu 44.

# data[].attributes.body
Luokan yhteinen meet kello 9.00.
Englannin meet kello 11.15.

Päivän koulutyöt

HH (tee Helsingin historian tehtävät)

EN (englannin meet kello 11.15)

Ma (laske 4B-vihosta sivu 44)

KÄ (tee käsityötä jos se on kesken)

LI (ulkoile ja liiku)

EU (tee eurytmian tehtävät jos ne ovat vielä tekemättä)

# data[].attributes.body
Sivu 110 tehtävät 10 ja 12

# data[].attributes.body
Laske 4B-vihosta jakolaskut sivulta 47.

# data[].attributes.body
Projektisi pitäisi olla nyt valmis. Jos se ei ole, tee se valmiiksi tämän viikon aikana.
Kuvaa esittelyvideo, jossa kerrot miten teit projektisi tai kirjoita paperille kirjallinen kuvaus projektin työvaiheista.

# data[].attributes.body
Saksan tunti meetissä kello 10.00

# data[].attributes.body
Luokan yhteinen meet kello 9.00.
Saksan meet kello 10.00.

Päivän koulutyöt

HH (tee Helsingin historian tehtävät)

SA (Saksan meet kello 10.00)

MA (laske jakolaskut 4B-vihosta sivulta 47)

KÄ (tee ristipistoa ahkerasti jos se on kesken)

LI (ulkoile ja liiku)

# data[].attributes.body
Tänään on etäretkipäivä!
Aloitamme Helsingin historian jakson virtuaalisella retkellä Kansallismuseoon tutustumaan keskiajan Suomeen.

-Kertaa ensin mitä olemme jo oppineet nykyisen Helsingin alueen historiasta (kaikkea ei tarvitse lukea tarkasti, palauta vain aikajana mieleen): https://padlet.com/pilvikivi/aybsu9ax419wfb86

-Katso sitten etäopastus Kansallismuseosta: https://www.youtube.com/watch?v=uwGzyIE5mTg&feature=youtu.be

-Kirjoita alla oleva teksti huolellisesti Helsingin historian vihkoon (katso kuva). Jos vihko on koulussa, tee se paperille. Liimataan paperi torstaina vihkoon.

HISTORIALLINEN AIKA
Keskiaika n.1200-1520 jaa.
Keskiajalla osa nykyisen Suomen alueesta liitettiin Ruotsin kuningaskuntaan. Tätä nykyisen Suomen edeltäjää kutsuttiin Itämaaksi. Ruotsalaiset perustivat sinne linnoja ja kaupunkeja.
Samaan aikaan kristinusko saapui Suomeen ja alkoi syrjäyttää suomalaista muinaisuskoa. Papiston ansiosta luku- ja kirjoitustaito levisivät Suomeen.

# data[].attributes.body
Laske 4B-vihosta kertolaskut sivulta 47. Jakolaskuja ei tarvitse vielä laskea.

# data[].attributes.body
Kirjoita äidille kirje. Kirjoita kirje paperille kauniilla käsialalla.

Kirjoita kirjeeseen otsikko: Äidille (tai voit myös laittaa äidin nimen)
Kerro kirjeessä kokonaisilla virkkeillä:

Mistä asioista pidät äidissä? (esimerkiksi: kauniista silmistä, pehmeästä sylistä)

Missä äiti on hyvä? (esimerkikisi: äiti on hyvä lohduttamaan)

Mitä äidin kanssa on kiva tehdä? (esimerkiksi: äidin kanssa on aina kiva jutella)

Miksi äiti on sinulle tärkeä? (esimerkiksi: koska rakastan äitiä)

Toivota kirjeen lopuksi hyvää äitienpäivää!
Koristele kirje haluamallasi tavalla. Piirrä esimerkiksi sydämiä, söpöjä eläimiä tai äidin kuva (alapuolella yksi idea).

Anna kirje äitienpäivänä eli sunnuntaina. Voit ilahduttaa äitiä myös esimerkiksi leipomalla, kotitöillä tai kimpulla valkovuokkoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
May 6, 2020 - Mobile, we love you - #Dich #lieben #Mobile #We - # - #lieben #dich #mobile #We

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Minimeet sen jälkeen: Oliver, Aatos, Felix, Leimu, Beata

Päivän koulutyöt

ÄI (kirjoita äidille kirje)

MA (laske 4B-vihosta kertolaskut sivulta 47)

EN (tee englannin tehtävät)

MU (soita huiluläksy)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä jos se on kesken)

# data[].attributes.body
Osallistu Ylen kampanjaan Pelasta pörriäinen!

Pörriäisiä voi auttaa monin tavoin. Voit mm. rakentaa pörriäisille hotellin, istuttaa kukkaniityn, jättää nurmikon leikkaamatta ja antaa kukkien kasvaa.

Minkä tavan sinä valitset auttaa pörriäisiä?

Alla olevasta linkistä pääset Pelasta pörriäinen - kampanjaan ja voit merkata pörriäisten hyväksi tekemät tekosi.

Ensi viikolla Ilona palaa Et - opettajaksi.

Mukavaa kevättä ja kesää!

Tuija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pölyttäjien määrä on vähentynyt uhkaavasti. Kimalaiset, mehiläiset ja muut pörriäiset tarvitsevat apuasi! Pelasta pörriäinen -kampanja kutsuu kaikki mukaan talkoisiin pölyttäjien elinolosuhteiden turvaamiseksi. Pienilläkin teoilla on suuri merkitys, varsinkin, jos riittävän moni ottaa haasteen vastaan. Miten sinä haluat auttaa: Kukkia, leikkaamaton nurmikko, hyönteishotelli vai myrkytön puutarha? Valitse, toteuta ja merkitse laskuriin. Nappaa myös kuva meidän kaikkien iloksi, ja jaa se tunnisteella #pelastapörriäinen

# data[].attributes.attachment_link.title
Viisi tapaa pelastaa pörriäinen - valitse omasi ja merkkaa tekosi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Pölyttäjien määrä on vähentynyt uhkaavasti. Kimalaiset, mehiläiset ja muut pörriäiset tarvitsevat apuasi! Pelasta pörriäinen -kampanja kutsuu kaikki mukaan talkoisiin pölyttäjien elinolosuhteiden turvaamiseksi. Pienilläkin teoilla on suuri merkitys, varsinkin, jos riittävän moni ottaa haasteen vastaan. Miten sinä haluat auttaa: Kukkia, leikkaamaton nurmikko, hyönteishotelli vai myrkytön puutarha? Valitse, toteuta ja merkitse laskuriin.

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Minimeet sen jälkeen: Patrick, Faddei, Theo ja Arsenij

Päivän koulutyöt

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

SA (tee saksan tehtävät)

ET (tee elämänkatsomustiedon tehtävät)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä jos se on kesken)

# data[].attributes.body
Donnerstag den 7.5.

1) Tarkista harjoitus 6 s.108, ratkaisu:

Yli jäävät sanat ovat

1 das Top, 4 die Mütze ja 7 der Rock

2) Tee ristikko, harjoitus 7 sivulla 108. Käytä apunasi sivun 106 kuvasanastoa.

3) Kuuntele numerot (harjoitus 8 s.109) Artun avulla ja toista. Tutki numeroita 13-19. Mitä huomaat? Kerro meetissä maanantaina!

4) Täydennä laskut, harjoitus 9 s.109.

Bis Montag!

# data[].attributes.body
-Lue Veljeni, Leijonamieli loppuun.

-Piirrä kuva kirjasta itse valitsemastasi kohdasta.

Esimerkiksi:
-Piirrä Tengil soittamassa torveaan tai piirrä Joonatan soittamassa torvea. Koristele torvi haluamallasi tavalla.
-Piirrä Katla hyökkäämässä tai Katla ja jättiläiskäärme Karma taistelemassa.
-Piirrä Joonatan ja Kaarle kun he ovat juuri saapuneet Nangilimaan Omenalaaksoon.
-Tai piirrä jostain muusta kohdasta. Katso lyhyt animaatio alta. Ehkä saat siitä idean.

Piirrä kuva huolellisesti. Se on viimeinen Veljeni, Leijonamieli -kirjasta piirrettävä kuva.

-Lue kielioppimonisteista huolellisesti sivu 45 ja tee tehtävät sivulta 46. Tuo täytetty monistenippu ensi viikolla kouluun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bröderna Lejonhjärta - Där sagor blir verklighet

# data[].attributes.body
-Kirjoita kenet Kaarle tapaa luvussa 14 sen jälkeen kun hän on kiivennyt puuhun. Kirjoita myös mitä sen jälkeen tapahtuu.
-Lue luku 15
-Lue kielioppimonisteista huolellisesti sivu 43 ja tee tehtävät sivulta 44.

# data[].attributes.body
Katso video desimaalilukujen pyöristämisestä. Tee sitten 4B-vihosta sivu 37.

Esimerkkejä tehtäviin:
Pyöristä lähimpään kymmenesosaan.
2,66m ≈ 2,7m
2,44m ≈ 2,4m

Pyöristä 5 sentin tarkkuudella.
5,27€  ≈ 5,25€
2,99€ ≈ 3,00€

Tee lisäksi sivu 46.

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Minimeet sen jälkeen: Akseli, Benjamin, Nemo, Ronni, Aimé, Daniel

Päivän koulutyöt:

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

MA (tee matikan tehtävät)

EU (tee eurytmian tehtävät)

US (katso video kirkkotekstiileistä)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä jos se on kesken)

# data[].attributes.body
Kirkkotekstiileissä, eli kirkkojen sisustuksessa ja pappien vaatteissa käytetään erityisiä liturgisia värejä. Katso oheinen video, jolla Pyhäjoen kirkon pastorit Olli ja Jukka kertovat minkälaisia värejä ja vaatteita kirkossa käytetään milloinkin ja miksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Liturgiset värit ja Pyhäjoen kirkkotekstiilit

# data[].attributes.body
Läksyksi tuli tehtävä 17 s. 87 vihkoon, englanniksi. Sekä lukea kpl 12 ääneen ja kääntää se joko kirjallisesti tai suullisesti.

# data[].attributes.body
Opettele soittamaan huilulla Oi Susanna Eeron ohjeiden mukaan: https://youtu.be/67N0f9fRL5A

# data[].attributes.body
-Piirrä Kaarle ja Joonatan pakenemassa, voit piirtää myös Orvarin.
-Lue luku 14 loppuun.
-Tee tehtävät monisteista sivuilta 41 ja 42
-Katso pronomini rock :)

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Englannin meet kello 11.15

-Minimeet kello 9.30: Otava, Danito, Olavi, Roihu, Aaron

Päivän koulutyöt:

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

EN (tee englannin tehtävät meetissä 11.15)

MA (tee matikan tehtävät)

MU (soita huilua)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä, jos se on vielä kesken)

# data[].attributes.body
Katso oheinen video. Tee 4B-vihosta sivu 36.

# data[].attributes.body
sivu 107 tehtävät 3 ja 5
sivu 108 tehtävä 6

# data[].attributes.body
Jatka omaa projektiasi. Ota kuvia työn etenemisestä.

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Saksan meet kello 10.00

-Minimeet kello 9.20: Hafsa, Iiris, Riitu, Bea ja Vivenne

Päivän koulutyöt:

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

SA (tee tehtävät meetissä)

LI (jatka viime viikon liikuntatehtävää)

KÄ (tee ristipistoa, jos se on vielä kesken)

MA (tee 10monkeys matikkaa 15 min.)

# data[].attributes.body
-Kirjoita vihkoon miten Joonatan ja Kaarle saivat Orvarin pelastettua luolasta luvussa 13. Riittää kun vastaat tekstissäsi kysymyksiin: Miten he löysivät luolan toisen suuaukon? Miten he pääsivät Orvarin luokse, löysivät hänet ja saivat hänet vapautetuksi?

-Luku 14 on pitkä. Lue puolet luvusta, eli siihen kohtaan asti, jossa Orvar, Joonatan ja Kaarle ratsastavat karkuun ja kirjassa on siitä kuva (sivu 239).
-Lue kielioppimonisteista huolellisesti sivu 39 ja tee tehtävät sivulta 40.

# data[].attributes.body
Saksan tunti pidetään meetissä kello 10. Linkki tulee WhatsAppiin ennen tunnin alkua.

# data[].attributes.body
Hei,

Yritä saada liikuntabingon kaikki suoritukset tehtyä ennen lähiopetukseen palaamistasi.

Takko ja Krista

# data[].attributes.body
Hei,
olkaa hyvät ja tehkää pyydetyt korjaukset runo-tehtävään tai lähettäkää runo ja muoto minulle sähköpostiin 14.5. mennessä.

Kun koulu alkaa, tuokaa runonne  (sen verran kun olette jo sitä tehneet) kouluun. Katsotaan niitä sitten yhdessä. Meillä on eukkaa keskiviikkona 20.5. Kiva nähdä taas!

Nyt on tehtävänä ulkoilla ja katsoa luontoa. Löytyykö sieltä äänteitä, joita olemme tunneilla tehneet?

Vapaaehtoisena lisätehtävänä voitte myös harjoitella runoanne tai etsiä vaikka halutessanne uusia äänteitä runostanne. Voitte myös keksiä uuden runon, tiedättetkö yksi lapsi on jo tehnyt kaksi runoa!!

Tässä vielä ohje:

1. Tee runo, jossa on yksi lause. Joka lauseessa  vähintään verbi, substantiivi ja adjektiivi. Esim. Kirkas aurinko paistaa. Kirjoita runo erilliselle paperille, johon voit myöhemmin piirtää muodon.

2. Tee  keksimääsi runoon muoto:

- verbi oli suoraa, substantiivi kulma eteenpäin ja adjektiivilla seistään. Piirrä muoto paperille.

Esim.:  Iloinen lintu lentää.  Muoto: X  ^  ________ .

3. Etsi joka sanasta painottuva kirjain eli äänne. Kirjoita tai merkitse se paperiin.

Lähetä kuva paperista minulle pirjo.vahviala@rudolfsteinerkoulu.fi

Jos tarvitset apua, minulle voi lähettää erillisen postin Wilmassa, jossa on puhelinnumero, johon voin soittaa.

Terv Pirjo

# data[].attributes.body
Ei tehtäviä äidinkielestä. Mukavaa vappua!

# data[].attributes.body
Hyvät 4 C-luokan Et - oppilaat!

Vuonna 1998 pohjois-haagalainen lastentarhanopettaja Tuula - Maria havahtui siihen, että ulkona, metsissä ja kadunvarsilla oli paljon roskia. Tämä harmitti Tuula- Mariaa. Erityisesti hän oli huolissaan siitä, jos kallioilla oli lasinsiruja, joihin koirat saattaisivat loukata tassunsa.  Tuula - Maria keksi ratkaisun, hän päätti kerätä ympäristöstään roskia. Vähitellen muutkin alkoivat ottaa mallia Tuula-Mariasta, ja alkoivat kerätä ainakin yhden roskan päivässä. Vaikka eivät olleet itse roskanneet. Syntyi Roska päivässä - liike, joka on nykyään levinnyt maailmanlaajuiseksi.

Tehtävä: lähde ulos kävelylle, laita hanskat käteen tai ota mukaan roskien keräämiseen tarkoitetu pihdit.  Kävele lähimetsään tai kotikorttelisi ympäri, ja kerää muovipussiin roskia. Lähetä valokuva Tuija - opettajalle roskien keruusta puh: 0504601280.  Muista käyttää hanskoja ja muista pestä kädet huolellisesti!!!!

Voit halutessasi lukea lisää Roska päivässä - liikkeestä: https://www.roskapaivassa.net/

"Ympäristö on yhteinen olohuoneemme, pidetään siitä huolta yhdessä",

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö.

Hauskaa ja siistiä Vappua!

Tuija

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen vappu-meet kello 9.00. voit pukeutua vappuasuun, jos haluat :).

-Minimeet sen jälkeen: Theo, Patrick, Faddei ja Arsenij

Päivän koulutyöt

SA (tee saksan tehtävät)

ET (tee et:n tehtävät, jos olet et-ryhmässä)

KU (tee tänään tai viikonloppuna leija, jos et ole  vielä tehnyt)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä 15 min, jos se on vielä kesken)

# data[].attributes.body
Donnerstag den 30.4.

1) Tarkista s.103 harjoitus 9 tästä:

1 Ich spiele Fussball.

2 Du trinkst Milch.

3 Er kauft drei Brötchen.

4 Wir kommen am Montag.

5 Ihr reitet auf Ponys.

6 Sie (he) machen Kaffee./Sie (hän) macht Kaffee. Kumpi tahansa lauseista.

2) Katso areena.yle.fi

sarjan Etsivätoimisto Jyvä ja pippuri ensimmäinen osa ja vastaa liittenä oleviin kysymyksiin. https://docs.google.com/document/d/1TXIwSy4SHPBd2b29YA-GJ3DQtE4zf59GN-z3DWudtoQ/edit?usp=sharing

Meetissä maanantaina klo 10.00 käydään läpi Jyvä ja pippuri vastaukset.

# data[].attributes.body
-Katso opetusvideo (ei tarvitse tehdä vihkoon)
-Tee 4B-laskuvihosta sivut 34 ja 35

# data[].attributes.body
-Piirrä vihkoon kuva sivun 204 tapahtumista
-Lue luku 13
Lue kielioppiministeesta huolellisesti luku 37 ja tee tehtävät sivulta 38.

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Minimeet kello 9.30: Akseli, Benjamin, Nemo, Daniel, Ronni, Aimé
-Minimeet kello 10.15: Oliver, Aatos, Felix, Leimu, Beata

Päivän koulutyöt:

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

MA (katso video ja tee annetut tehtävät)

EU (tee eurytmian tehtävät)

US (tee uskonnon tehtävät)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä jos se on kesken)

# data[].attributes.body
Kaste on tärkeä kristillinen tapa ja Luterilaisessa kirkossa lapsi kastetaan jo pienä seurakunnan jäseneksi. Katso alla oleva video, jolla tubettaja Ville Mäkipelto kertoo  kiinnostavia tietoja ristiäisistä.
Jos et ole itse käynyt koskaan ristiäisissä (paitsi omissa), katso myös videolla mainittu pappi-tubettaja Pastorificin video ristiäisistä: https://www.youtube.com/watch?v=G9brCo_as9M

# data[].attributes.attachment_link.title
MIKSI LAPSIA KASTETAAN? Ihmeellisiä faktoja ristiäisistä

# data[].attributes.body
Sivu 85 tehtävät 11 ja 13

# data[].attributes.body
Hei, tällä viikolla jatketaan runotyöskentelyä.

Ne jotka eivät ole lähettäneet minulle runoa ja muotoa, toivon lähetyksiä pian.

Samoin ne, joiden paperi, johon on sanojen päälle merkitty valitut äänteet, ei ole vielä lähtenyt minulle- lähetyksiä odotellaan.

Ne, joilla on jo kirjaimet eli äänteetkin valittu, voivat harjoitella runoa liikkumalla muodon mukaisesti ja tehdä samaan aikaan äänteitä.

Glada Vappen till alla!

Yst terv Pirjo

# data[].attributes.body
Kuuntele ja kokeile saatko lasit helisemään haluamallasi tavalla!

Ehkä muistatkin, että nyt on Ludwig Van Beethovenin 250-juhlavuosi. Kuuntele Beethovenin Für Elise -kappaletta. Se on hyvin tunnettu.

Katso tästä video. Se ei välttämättä ole helppoa, mutta lienee onneksi helpompa kuin kurkun soittaminen!

Jälleen kerran voit ainakin lopuksi juoda lasit tyhjiksi. Jos haluta voit kokeilla tästä haastavampaa lisätehtävää.

Ole varovainen, älä riko laseja! Äläkä tee tehtävää pianon päällä kuten Eero videolla. Se ei ole järkevää.

Voit lähettää jälleen videon Eerolle 0458894990

# data[].attributes.body
-Kirjoita vihkoon luvun 11 tapahtumista. Kerro miksi sotilaat eivät löytäneet Joonatania Matiaksen luota? Miten Joonatan sai vietyä hevoset ulos Ruusulaksosta? Miten Kaarle pääsi ulos Ruusulaaksosta?
-Lue luku 12
-Lue kielioppimonisteista huolellisesti sivu 33 ja tee tehtävät sivuilta 34, 35 ja 36.

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Minimeet sen jälkeen: Otava, Roihu, Danito, Olavi, Aaron
-Englannin meet kello 11.15

Päivän koulutyöt:

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

MA (laske 10monkeys matikkaa 15 min.)

EN (osallistu englannin meettiin 11.15 ja tee siellä annetut tehtävät)

MU (tee musiikin tehtävät)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä, jos se on kesken)

# data[].attributes.body
Sivu 103 tehtävä 9

# data[].attributes.body
Englannintunti pidetään meetissä kello 11.15.
Linkki tulee whatsappiin ennen meetin alkua.

# data[].attributes.body
Luvussa 10 kerrotaan miten ilkeä Tengil tulee puhumaan ihmisille Ruusulaakson torille. Piirrä vihkoon Tengil hevosensa kanssa. Hevosen piirtäminen on vaikeaa, voit harjoitella sitä videon ohjeiden mukaan: https://www.youtube.com/watch?v=WFu8WP4_Ho4-
Täällä annetaan ohjeita ratsastajan piirtämiseen: https://www.youtube.com/watch?v=bLI3aXnahtc&t=108s
Voit piirtää Tengilin joko hevosen selkään tai viereen. Lue sivulta 155 minkälaiset vaatteet Tengilillä on. Väritä piirtämäsi kuva.

-Lue luku 11

-Lue huolellisesti kielioppimonisteista sivu 27 ja tee tehtävät sivulta 28.
Lue huolellisesti sivu 29 ja tee tehtävät sivuilta 30, 31 ja 32.

# data[].attributes.body
Jatka omaa projektiasi. Ota kuvia tai videota työn etenemisestä.

# data[].attributes.body
-Luokan yhteinen meet kello 9.00
-Saksan meet kello 10.00
-Minimeet 9.20: Hafsa, Iiris Riitu, Vivenne, Bea.

Päivän koulutyöt:

ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

SA (osallistu meettiin ja tee siellä annetut tehtävät)

LI (tee liikunnan tehtävät)

MA (tee 15 min. 10 monkeys-matikkaa)

KÄ (tee käsityötä, jos se on kesken)

# data[].attributes.body
Maanantaina on saksan tunti google meetissä kello 10.00. Tunti kestää korkeintaan 30 minuuttia.

Liity meettiin linkistä:
https://meet.google.com/dmw-qpuh-nvf

Tiina

# data[].attributes.body
LIIKUNTABINGO

Tee itsellesi bingoruudukko, jossa on yhteensä 25 ruutua (5x5). Kirjoita ruudukkoon seuraavat toiminnot valitsemassasi järjestyksessä. Valmis malliruudukko on tekstin alla liitteenä.
Tee viikon aikana ainakin yksi vaaka- pysty tai vinorivi.Saat toki tehdä vaikka kaikki harjoitukset.

1. Juoksin 10 min.

2. Venyttelin 15 min.

3. Tein oman esteradan ja suoritin sen.

4.  Roikuin jossakin (esim. leuanvetotanko, puunoksa) 2 min.

5. Tein 30 haarahyppyä.

6. Hypin hyppynarulla 15 min.

7. Hypytin palloa jalalta toiselle 10 kertaa peräkkäin.

8. Lankutin 30 s. viisi kertaa.

9. Keksin oman tanssin johonkin lauluun.

10. Tein netistä valmiin jumpan/joogan.

11. Kävin kävelyllä 30 min.

12. Ulkoilin tunnin.

13. Tein tasapainoiluradan ja suoritin sen.

14. Tein 50 vatsalihasliikettä.

15. Pyöräilin 30 min.

16. Tein kymmenen kuperkeikkaa.

17. Keksin kymmenen erilaista tyyliä hypätä korkealle.

18. Punnersin 20 kertaa.

19. Venyttelin 15 min.

20. Kopittelin pallolla 50 kertaa jonkun kanssa tai seinää vasten.

21. Juoksin 15 min.

22. Pelasin pihalla jotakin leikkiä/peliä 30 min.

23. Seisoin käsilläni tai päälläni.

24. Pyöritin hulavannetta 5 min.

25. Liikuin metsässä tunnin.

Terveisin,

Takko ja Krista

# data[].attributes.body
-Piirrä Veljeni, leijonamieli -vihkoon luvun 9 tapahtumista. Valitse itse mistä kohdasta piirrät. Jos et keksi kohtaa, voit katsoa mallia sivun 141 tai 152 kuvasta.
-Lue luku10
-Tee kielioppitehtävät sivuilta 22, 23, 24, 25 ja 26.
Jos et muista vastausta sivun 24 tehtävään voit etsiä tiedon sivuilta 17 ja 19.

# data[].attributes.body
ÄI (tee äidinkielen tehtävät)

EN (tee englannin tehtävät)

LI (ulkoile ja liiku)

KÄ (tee käsityötä jos se on kesken)

MU (soita huilukappale)

KU (ala tehdä leijaa tai ainakin lue ohjeet)

Vapaaehtoinen lisätehtävä: katso Suomen hallituksen tiedotustilaisuus lapsille kello 11 (tai myöhemmin tallenteena) alla olevasta linkistä. Linkin kautta pääset tutustumaan myös muihin lasten uutisiin.

Koko luokan meet kello 9. Minimeetissä sen jälkeen Oliver, Aatos, Felix, Leimu ja Beata.

# data[].attributes.body
Kengurukisa on tänään kello 10.00. Wilmaan tulee kaikille ilmoittautuneille henkilökohtaiset tunnukset sitä ennen 9.45.

Jos et ole ilmoittautunut kengurukisaan, tee 10monkeys-tehtäviä.

Muista tehdä tänään eurytmian tehtävät, jos et ole vielä tehnyt (unohdin eilen listalta).

Merkitse muistilistaan ja tee tänään seuraavian aineiden tehtävät:

ÄI (äidinkieli)

MA  (kengurukisa tai 10Monkeys)

SA (saksa)

ET (elämänkatsomustieto)

EU (eurytmia)

LI (liikunta/ulkoilu)

KÄ (käsityö, jos kesken)

Koko luokan meet on kello 9.00.
Sen jälkeen mini-meetissä tänään Theo, Patrick, Faddei ja Arsenij.

# data[].attributes.body
Rakenna leija oheisen ohjeen mukaan. Koita lennättää sitä ja jaa kuva pulinaan. Leijan lennätys on hauskaa puuhaa vaikka vappuna. Ohjeen lopussa on video, jossa näkyy hienoja leijoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syksy on parasta aikaa leijan lennätykselle. Rekileija on helppo tehdä kierrätysmateriaaleista. Esimerkiksi muovipussi, sanomalehti, lahjapaperi tai kevyt kangas soveltuvat mainiosti leijan rakennusmateriaaliksi. Tuen leija saa grillitikuista, kukkakepeistä tai pilleistä.

Tarvitset:

Kevyttä kangasta, muovipussin, sanomalehden, lahjapaperia tms.

Mehupillejä tai grillitikkuja

Teippiä

Vahvaa narua

Muovirinkulan. Myös avaimenperän metallinen rinkula käy.

Siimaa

Silkkipaperia pyrstöksi

Pahvia tai puuta, minkä ympärille kiedot siiman.

Rakentaminen:

Leikkaa kaavan mukainen pala kankaasta tai sanomalehdestä.

Teippaa tikut tai mehupillit paikoilleen kaavan osoittamaan kohtaan. Valitse teippi materiaalin mukaan: kankaalle kangasteippiä ja muoville esimerkiksi ilmastointiteippiä.

Teippaa sivukulmiin teipinpalat ja tee reiät kuvan osoittamaan kohtaan. Teippaaminen estää reikien repeämisen kovassa tuulessa.

Leikkaa vähintään 65 cm narunpätkä. Narun pituus riippuu leijan koosta. Kiinnitä narun keskelle muovirinkula. Sido narun päät juuri tekemiisi reikiin kiinni.

Sido siiman toinen pää kiinni muovirinkulaan. Kiedo loppu siimasta puu- tai pahvinpalan ympärille, jotta siimaa on helppo vapauttaa leijan noustessa taivaalle. Katso alta, miten rinkula kiinnitetään naruihin.

Kiinnitä leijaan pyrstö. Pyrstön koko ja muoto riippuu leijan koosta. Kokeilemalla selviää, minkälainen pyrstö toimii parhaiten juuri sinun leijaasi.
Katso myös: Leijaharrastus on yhdistelmä käsitöitä, urheilua ja taidetta

# data[].attributes.attachment_link.description
Syksy on parasta aikaa leijan lennätykselle. Rekileija on helppo tehdä kierrätysmateriaaleista. Esimerkiksi muovipussi, sanomalehti, lahjapaperi tai kevyt kangas soveltuvat mainiosti leijan rakennusmateriaaliksi. Tuen leija saa grillitikuista, kukkakepeistä tai pilleistä. Tarvitset: Kevyttä kangasta, muovipussin, sanomalehden, lahjapaperia tms. Mehupillejä tai grillitikkuja Teippiä Vahvaa narua Muovirinkulan. Myös avaimenperän metallinen rinkula käy.

# data[].attributes.body
-Kirjoita Veljeni, leijonamieli -vihkoon luvun 8 tapahtumista. Kerro miten Kaarlelle selvisi kuka on Tengilin salainen uskottu Kirsikkalaaksossa, miten Kaarle selvisi Vederin ja Kaderin kynsistä ja kenet hän löysi Matiaksen luota.
-Lue luku 9

# data[].attributes.body
1) Tarkista s.101 harjoitukset linkistä. Jos pelasit noppapeliä s.94, on sen ratkaisut samassa linkissä.https://docs.google.com/document/d/1iSrnoR2qXVoIuab1zYKytggimrZ5UxnHcwgT3Wjt8QY/edit?usp=sharing

2) Avaa linkki alta

ja tee otsikon Harjoittele verbejä alta niitä tehtäviä joita et ole vielä tehnyt.

3) Tee sivun 102 kertaustehtävät. Sanastovirkistystä saat sivuilta 66 ja 70.

# data[].attributes.body
Hyvät Et - oppilaat!

Elämme poikkeuksellisia aikoja ja joudumme olemaan kodeissa etäkoulussa ja eristyksissä, jotta epidemia saadaan taltutettua.  Tämä saattaa aiheuttaa yksinäisyyttä, kun ei voi tavata ystäviä.

Mieti, onko lähipiirissäsi, ystävissäsi tai tuttavissasi henkilö, joka saattaa olla yksinäinen. Miten voisit ilahduttaa häntä?

Ennen vanhaan, kun ei ollut kännyköitä, eikä muuta laiteita, ihmiset kirjoittivat toisillensa paljon kirjeitä, jossa he kertoivat toisilleen kuulumisia.

Nykypäivänäkin käsinkirjoitettu kirje ilahduttaa varmasti.

Joten ota esille tyhjä paperi ja kirjoita siihen ainakin yhden sivun mittainen kirje, jossa kerrot omia kuulumisia ja vaikkapa havaintoja tästä erikoisesta ajasta ja heräävästä keväästä.  Muista kysyä kirjeessä myös vastaanottajan kuulumisia.

Kirjoita sen jälkeen kirjekuoreen vastaanottajan osoite ja laita postimerkki. Vie sen jälkeen kirje lähimpään postilaatikkoon.

Pyydä vanhemmiltasi apua, jos tarvitset.

Lähetä valokuva siitä , kun olet laittamassa kirjettä postilaatikkoon opettajalle.

Viime viikon viestiin oli päässyt pujahtamaan virhe puhelinnumerooni,  johon tehtävät tulee lähettää. Oikea puhelinnumero on 0504601280.

Lämpimiä ja aurinkoisia kevätpäiviä toivotellen

Tuija
Et- opettaja, Ilonan sijainen

# data[].attributes.body
Merkitse muistilistaan päivän tehtävät:

ÄI (äidinkieli)

MA (matematiikka)

US (uskonto)

KÄ (käsityö)

LI (liikunta/ulkoilu)

Koko luokan meeet kello 9.00
Mini-meetissä heti sen jälkeen vuorossa Akseli, Benjamin, Nemo, Daniel, Ronni ja Aimé

# data[].attributes.body
Tee vihkotyö matematiikan vihkoon videon ohjeiden mukaan. Tee sitten videon alla näkyvä tehtävä.

# data[].attributes.body
Tee tehtävät vihkoon. Muuta sekaluvut ja murtoluvut desimaaliluvuiksi.

# data[].attributes.body
-Piirrä Veljeni, leijonamieli -vihkoon koko sivun kuva luvusta 7. Voit piirtää suden alla olevan videon ohjeiden mukaan. Jos käytät videota apunasi, saat piirtää kuvan lyijykynällä. Muussa tapauksessa piirrä värikäs kuva liiduilla tai puuväreillä.
-Lue luku 8
-Lue kielioppimonisteista huolellisesti sivu 17, tee tehtävät sivulta 18. Lue huolellisesti sivu 19, tee tehtävät sivuilta 20 ja 21.

# data[].attributes.body
Suomessa on 378 eri seurakuntaa. Jokainen Kirkon jäsen kuuluu johonkin näistä seurakunnista, oma seurakunta riippuu oman kodin sijainnista. Seurakunnat järjestävät erilaisia tapahtumia, esimerkiksi jumalanpalveluksia. Selvitä mihin seurakuntaan sinä kuulut ja mikä on kotiasi lähinnä oleva kirkko.

Korona-aika herättää kaikissa meissä vaikeita tunteita: oma ja läheisten sairastuminen saattaa pelottaa ja yksinäisyys lisää kurjaa oloa. Pelko ja suru saattavat näyttäytyä myös vihaisuutena ja kärsimättömyytenä. Monissa kodeissa varmasti riidellään nyt normaalia enemmän. Rauhoittuminen, läsnäolo hetkessä ja oman oman hengityksen tarkkailu rauhoittavat mieltä ja auttavat selviämään vaikean ajan yli. Katso animaatio Taran tarina ja harjoittele tietoisuustaitoja videon ohjeiden mukaan.

# data[].attributes.body
Tässä ohjevideo tunnetusta villin lännen elokuvasta olevaan tunnuskappaleeseen huilulla.

Tässä itse huilukappale.

Tässä nuotti.

Tässä alkuperäinen mahtipontinen ja hurja kappale kuunneltavaksi.

Opettele ainakin "Huutomerkki" eli alun sävelet. Sitten voit opetella loppua kappaletta, koeta painaa sävelten nimet mieleesi!

Jo pelkästään tuon alun opeteltuasi voit kuvata videon, jossa villin lännen tyyliin soitat huiluasi väijyksissä, vaikkapa puun takana.

Tai tulet yllättäen esiin huiluinesi.

- Eero

0458894990

# data[].attributes.body
-Kirjoita Veljeni, Leijonamieli -vihkoon omin sanoin luvun 6 tapahtumista. Voit kertoa tekstissäsi seuraavat asiat: minne Joonatan lähti ja miksi? Miltä Kaarlesta tuntui jäädä yksin? Mitä Kaarle teki ja kenet hän tapasi? Minkä suuren päätöksen Kaarle teki luvun lopussa?
-Lue tai kuuntele luku 7

-Lue ohjeet huolellisesti äidinkielen monisteesta sivulta 13. Tee sitten äidinkielen tehtävät sivuilta 13, 14, 15 ja 16.

# data[].attributes.body
Jatka muistilistaa paperille kuvan mukaisesti. Rastita sitä mukaa kun teet tehtäviä (LI eli liikunta tarkoittaa kaikkea ulkoilua).

Tee äidinkielen tehtävät

Tee englannin tehtävät

Tee musiikin tehtävät

Ulkoile ja liiku

Laske 15 minuuttia 10Monkeys -laskuja tai päässälaskuja

Tee käsityötä 15 minuuttia, jos se on vielä kesken

Yheinen meet kello 9.00. Mini-meetissä sen jälkeen tänään vuorossa Olavi, Aaron, Otava, Danito ja Roihu.