# data[].attributes.headline
Er det realistisk at nå målet om en co2 neutral hovedstad i 2025

# data[].attributes.subject
Er det realistisk at nå målet om en co2 neutral hovedstad i 2025

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Byens ambitiøse grønne profil har et klart mål: Københavns Kommune satser på at blive verdens første CO2-neutrale hovedstad i 2025. Oplev det selv. Svøm i det rene vand i byens havnebade, bo på et miljømærket hotel, spis økologisk, og udforsk hovedstaden på en af de nye elektriske bycykler.

Danskerne er ofte blevet kaldt det lykkeligste folk i verden og København byen med den højeste livskvalitet i verden. Nogle af grundene er Københavns mange grønne oaser og åbne rum med frisk luft, noget af verdens reneste bade- og drikkevand, en sund og stærk cykelkultur og et stort udbud og indtag af økologiske fødevarer. Derudover er Danmark et af de sikreste lande i verden og har en effektiv infrastruktur.

Som besøgende i København er der rig mulighed for at leve som en økoturist. At finde et miljøvenligt overnatningssted er faktisk nemmere end at finde et, der ikke er det. 71% af Københavns hotelværelser har en officiel miljøcertificering.

Mere end halvdelen af hotellerne i København har en klimaplan for vand, tøjvask, rengøring, affald, energiforbrug, mad, rygning, indeklima og administration. Flagskibet af miljøvenlige hoteller i København er uden tvivl Crowne Plaza Copenhagen Towers i Ørestad, Danmarks grønneste hotel med 25 etager af bæredygtighed og luksus.

At spise økologisk er logisk

Du kan ikke bare sove med god samvittighed. Du kan også spise med en. Når du skal ud og spise i København, er der masser af økologiske og bæredygtige valgmuligheder. Det nordiske køkken, som er blevet meget populært i de senere år, har fokus på årstidens råvarer og bruger stort set kun økologiske produkter, men du finder også masser af andre økologiske restauranter med internationalt køkken.

Se vores guide til økologiske restauranter.

I Danmark bliver det at spise økologisk af mange ikke betragtet som en luksus, men som et logisk valg. Økologiske fødevarer udgør 17% af det totale fødevareindkøb i København, og er faktisk landets højeste. Målet er at nå 20% i 2015. Endnu bedre er, at fødevareindtaget i Københavns Kommunes offentlige institutioner, som fx daginstitutioner, plejehjem og skoler, er 75% økologisk. Målet er at nå op på 90% i 2015.

Vi elsker cykler!

Livet i København udleves i sadlen. Cykelsadlen altså. Københavnerne elsker deres cykel og bruger den i alt slags vejr. Vi cykler til skole, til arbejde, for at hente børnene i børnehaven, handle ind til aftensmaden, eller når vi skal på besøg hos venner. Cykling er simpelthen en livsstil.

Det er dybt forankret i københavnerne, at den nemmeste, billigste, miljøvenligste, sjoveste og hurtigste måde at komme rundt på, er på cykel, uanset indkomst. 55% af alle københavnere cykler totalt set 1,2 millioner kilometer dagligt. Selv toppolitikere cykler til og fra arbejde i Folketinget.

Faktisk er det kun i 29% af de københavnske husstande, at man har bil. Man bruger sine cykler til at komme til arbejde, bringe børnene i børnehave osv. Faktisk har 25% af alle familier med to børn i København en ladcykel. I tillæg er der flere indbyggere, end der er cykler i København, 350 km cykelsti og cykellysreguleringer, der skifter til fordel for cyklister i myldretiden. Mens billisterne holder i kø, suser cyklisterne gennem byen.

I øjeblikket bliver der bygget flere grønne ruter gennem København for at sikre en sikker og grøn transportvej for cyklisterne og samtidig skabe grønne oaser i bybilledet. Supercykelstier ind og ud af byen er allerede en realitet. Den første Supercykelsti åbnede i 2012 og har en afstand på 15 kilometer fra det centrale København.

Cykelbyen København

København inviterer dig altså til at hoppe i sadlen. Hvis det er dit første besøg i København, vil mængden af cykler, især i myldretid, måske være lidt overvældende, men du skal nok finde rytmen. De fleste hoteller i København har egen eller samarbejder med en cykeludlejning. Men der er også mange guidede cykelture i byen og en hel hær af nye elektriske bycykler, som du kan leje for en billig timepris.

I 1995 var København en af verdens første byer, som introducerede et gratis bycykelsystem. Bycyklerne tjente både borgere og besøgende, indtil de blev sendt på pension. I 2013 så en ny generation af bycyklen dagens lys i form af elektriske bycykler med indbygget GPS og turistinformation. I den nærmeste fremtid vil mere end 1.800 bycykler blive sendt på gaden i hovedstadsområdet. Du finder dem på tog- og metrostationer og centrale pladser i København.

Se indslaget, hvor BBC tester Københavns nye bycykler.

Derfor er det heller ikke underligt, at The International Cycling Union, UCI, udnævnte København til den første officielle cykelby i verden fra 2008-2011.

Fremtidens bæredygtige by

Andre byer verden over, som fx New York, lader sig jævnligt inspirere af København. Den danske arkitekt og byplanlægger Jan Gehl er berømt for at lære andre byer om, hvordan de gør sig klar til en cykelkultur. Faktisk har det sin egen betegnelse " copenhagenization" eller "to copenhagenize".

Uanset om det er nye cykelruter, urbane parker eller nye byområder, så forbereder København sig konstant på en mere bæredygtig og klimavenlig fremtid. Vand, lys, åbne rum, bæredygtighed og livskvalitet er nøgleordene i hovedstadens seneste arkitektoniske udvikling.

Københavns mest ambitiøse byudviklingsprojekt til dato er udviklingen af den nye bydel Nordhavn. Det er det største byplanlægningsprojekt i Nordeuropa, og verdens førende byplanlæggere forventes at bidrage til at gøre Nordhavn til fremtidens bæredygtige by.

Det maritime København

København er en by ved havet med gamle kanaler, søer, strande og havnebade. Faktisk er vand kendetegnende for byen, og de fleste københavnere kan ikke forestille sig et liv uden.

I København er du aldrig mere end 15 minutter fra havnefronten, og vandet løber frit gennem de gamle kanaler og søer.

I sommermånederne finder du københavnerne på byens strande og strandbarer, ser dem svømme i det rene vand i havnebadene og sejle kajak i kanalerne. Selv om vinteren dypper vinterbadere sig i det kølige rene vand i havnen.

Ofte slentrer københavnerne omkring søerne og spiser frokost ved kanalerne med deres fødder hængende over rækværket. Hvorfor ikke gøre som de lokale?

# data[].attributes.attachment_link.description
Byens ambitiøse grønne profil har et klart mål: Københavns Kommune satser på at blive verdens første CO2-neutrale hovedstad i 2025. Oplev det selv. Svøm i det rene vand i byens havnebade, bo på et miljømærket hotel, spis økologisk, og udforsk hovedstaden på en af de nye elektriske bycykler.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når et materiale er CO2-neutralt, betyder det, at materialet ikke danner mere CO2, når det afbrændes, end hvis det var blevet nedbrudt naturligt. Mængden ...

# data[].attributes.headline
Saxo gades udnvinkling gjorde Vesterbro til et sundere og mere bæredygtigt Miljø. 

# data[].attributes.subject
Saxo gades udnvinkling gjorde Vesterbro til et sundere og mere bæredygtigt Miljø. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I begyndelsen af 1950'erne sendte Saxogades beboere en stor protestskrivelse. De havde fået nok af de elendige boligforhold. Men saneringsplanerne trak ud. Først i 1958 blev der endelig givet grønt lys til nedrivning, og dermed et sundere Vesterbro.

Skarpe udfald fra Vesterbro

I april 1950 samlede 6000 beboere i Saxogade og det omliggende kvarter sig om en protestskrivelse til regeringen om de fortvivlende boligforhold.

Det var den nyoprettede komite Vesterbro Boligaktion, der stod bag protestskrivelsen ligesom den stod bag to beboermøder, der blev afholdt i maj måned samme år. Her blev der talt med store bogstaver mod "den boligmæssige sump".

Fokus på børnene

Det var især følgerne for børnene, der var fokus på. I en reportage fra mødet citerer den kommunistiske avis "Land og Folk" en af deltagerne, Niels Stampe, præst ved Apostelkirken, for følgende udtalelse:

"Vi har baggårdslejligheder, skumle, små boliger med 2 elendige rum, hvor der bor 10 mennesker stuvet sammen. Det kan gå for de voksne - skønt jeg nødig vil leve som de husmødre, der bor under sådanne forhold, eller som den arbejder, der kommer træt hjem fra fabriken til en sådan lejlighed. Men børnene -? Kan vi fortsat byde børnene disse vilkår? Nej og atter nej."

En rede for kriminalitet

En anden deltager var Thora Justesen, mangeårig leder af Saxoly, en kristen social institution med både vuggestue, børnehave, fritidshjem og klubaktiviteter for børn, unge og mødre. Hun blev citeret for følgende skarpe udfald:

"Vesterbro er blevet en rede for kriminalitet, uhumskhed og usædelighed. Overbefolkede lejligheder, skilsmisser, dårlige nerver, strid og spektakel. Det er ikke forhold, der er værdige for et barn at leve under."

Dagligdagens små problemer bliver store

Thora Justesen boede selv i en baggårdslejlighed i Saxogade 42, hvor Saxoly også lå. Så hun kendte om nogen til de trange forhold i de små lejligheder, der ifølge hende gjorde selv små dagligdags problemer uoverstigelige for utallige familier:

"Hvor hænger man tøjet om natten? Hvor gemmes familiens vintertøj? Hvor stiller man sin barnevogn? Hvor bader man de små børn? Hvor sover den mand, der har natarbejde? Hvor ligger man, når man er syg? Hvor sender forslidte og dødtrætte mødre børnene hen for at lege? Det er blot nogle få af de problemer, der trænger sig på i disse fugtige, snævre mørke rum, der kaldes lejligheder og hjem på Vesterbro."

Også et postbud øste ud af sine indtryk fra de daglige runder i kvarteret:

"Under mit arbejde ser jeg de mest uhyrlige ting. I en enkelt opgang i Eskildsgade bor der f.eks. 72 familier i fugtige, uhumske lejligheder langs lange mørke gange. De skal deles om et ganske ringe antal toiletter i gården."

Borgmesteren blander sig

De mange hårde og bitre ord, der med al tydelighed fortæller om de trøsteløse og usunde boligforhold, var rettet mod politikere på statsligt og kommunalt niveau.

Formanden for Københavns Boligkommission, borgmester Julius Hansen, der selv var vokset op på Vesterbro, havde også deltaget i mødet. Han var dog skuffet over tonen og mente, at "det hele smagte af at være en vel iscenesat kommunistisk paradeforestilling, der som camouflage brugte en række utvivlsomt velmenende og godhjertede mennesker."

Borgmester giver bygherren skylden

Ifølge borgmesteren blev der brugt floskler og trusler, der skød langt over målet. Han gjorde det klart, at skylden for problemerne ikke burde pålægges kommunen, men de private bygherrer, der i sin tid overbebyggede brokvartererne.

Kommunen var i gang med at udarbejde saneringsplaner, men den almindelige mangel på boliger og dermed genhusningsmuligheder var med til at lægge hindringer i vejen for en hurtig løsning af boligproblemerne på Vesterbro.

Første sanering på Vesterbro

I november 1952 forelagde borgmester Julius Hansen spørgsmålet om sanering af boligkareen Saxogade, Matthæusgade, Westend og Vesterbrogade i Borgerrepræsentationen.

Den karré var efter Boligkommissionens gennemgang af Vesterbro blev udpeget som den mest overbebyggede og overbefolkede og med flest saneringsmodne bag- og sidehuse.

Den første saneringsplan, der blev tilsendt det statsligt nedsatte Boligtilsynsråd, anbefalede en sanering af hele kareen.

Men Boligtilsynsrådet ville ikke strække sig længere end sanering af ejendommene fra Apostelkirken og ned mod Matthæusgade.

Nyt forslag til saneringsplan

Efter flere forhandlinger kunne en ny plan forelægges Borgerrepræsentationen i juni 1955.

Det område, der stod for at skulle saneres, bestod af 11 ejendomme. Saneringsplanen gik i første omgang ud på kun at fjerne bag- og mellemhusene med tilsammen 327 lejligheder og anlægge et offentligt grønt område.

Mens kommunen nogle år tidligere havde gennemført en totalsanering af Adelgade-Borgergade, skulle der på Vesterbro eksperimenteres med en ny form for sanering: en udhuling af karreerne, så der kunne komme lys og luft til området.

Fra baghus til grønt område

Der skulle gå nogle år inden saneringsplanen kunne sættes i værk. Bygningerne skulle først opkøbes af kommunen og de omkring 900 beboere genhuses.

I 1958 blev tilladelsen givet til nedrivning af karreens bag- og mellemhuse. Hvor bag- og mellemhusene havde ligget, blev der efter rydningen anlagt grønne rekreative områder med bænke og legeplads for børnene.

Den totale fornyelse af området med nedrivning af forhusene blev skubbet ud i fremtiden.

Forhuset Saxogade 17-19 blev fortsat benyttet som bolig, bl.a. af kollektivet Saxo. Først i 1985 blev det og de øvrige forhuse ned mod Matthæusgade revet ned i overens¬stemmelse med lov om byfornyelse fra 1983.

En epoke er slut

Der, hvor Saxogade 17-19 lå, er der i dag indgang til det område, der under den første saneringsbølge blev udlagt som grønt område med legeplads og hvor der nu er anlagt en sti mellem de to bebyggelser på Westend og Saxogade.

De øvrige huse i Saxogade ned mod Matthæusgade er erstattet af den nye boligblok, Apostelgården. Den er navngivet efter kirken, hvis tårn i dag rager op i gadebilledet som en anden teaterkulisse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Saxogade - Et saneringsprojekt | Et hus på Vesterbro | Historier om København | Udforsk

# data[].attributes.attachment_link.description
I begyndelsen af 1950'erne sendte Saxogades beboere en stor protestskrivelse. De havde fået nok af de elendige boligforhold. Men saneringsplanerne trak ud. Først i 1958 blev der endelig givet grønt lys til nedrivning, og dermed et sundere Vesterbro. I april 1950 samlede 6000 beboere i Saxogade og det omliggende kvarter sig om en protestskrivelse til regeringen om de fortvivlende boligforhold.

# data[].attributes.body
At gøre byer sikre og bæredygtige betyder at garantere adgang til sikre og billige boliger samt opgradere beboelse i slumkvarterer. Bæredygtighed indebærer også investeringer i offentlig transport,

# data[].attributes.body
Undersøger madspild
https://heleverdeniskole.dk/verdensmalene/madspild/
Undersøger avisgenre

# data[].attributes.body
Undersøger viden om madspild
Undersøger avisgenre

# data[].attributes.body
Undersøger Great Pacific Garbage Patch

# data[].attributes.body
t

Undersøger avisgenre

# data[].attributes.body
Bæredygtig offentlig transport

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Madspild er fortsat et stort problem i Danmark. Vi er Danmarks strste bevgelse mod madspild mlt p antal af gennemfrte aktiviteter og projekter i hele vrdikden fra jord til bord, antal af danske og internationale medieomtaler samt antal af flgere p de sociale medier. Vi bragte fokus p madspild i Danmark og vi bragte Danmarks kamp mod madspild p verdenskortet. Stop Spild Af Mad er en non-profit, frivillig forbrugerbevgelse, som kmper mod madspild og siden 2008 har medvirket til at bringe massivt fokus p madspild i Danmark samt opnet en lang rkke resultater i bde Danmark og i samarbejde med EU, Norden og FN. Danmark genererer et rligt madspild p mange hundrede tusind tons - det kmper vi for at stoppe. Vi bakkes op af mange tusinde danskere samt en lang rkke toneangivende toppolitikere og anerkendte madpersonligheder, som ikke vil finde sig i madspild. Vil du med i kampen mod madspild?

Stop Spild Af Mad har fet en ny hjemmeside. Vi beholder dog vores gamle hjemmeside, som skal fungere som en vidensbank af informationer om madspild - samt oplyse om vores arbejde i kampen mod madspild siden 2008.

Se mere p vores nye hjemmeside www.stopspildafmad.org

Flg med p vores sociale medier:

Madspild i fokus: Nationalt Videncenter om Madspild - Nordens frste videncenter om madspild er bnet

Danmark har fet et Nationalt Videncenter om Madspild - som er Nordens frste videncenter om madspild. Kampen mod madspild har vokset sig s stor, at der er opstet et naturligt behov for at samle informationerne p omrdet et centralt sted. Nationalt Videncenter om Madspild, som er igangsat af Danmarks strste frivillige organisation mod madspild, forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad, med sttte fra Metro-Schrder Fonden, er lanceret. Det er Nordens frste initiativ af denne slags. Nationalt Videncenter om Madspild har til forml at oplyse om madspildets omfang samt oplyse om tiltag, analyser, rapporter, organisationer og andre aktrer i Danmark og i udlandet, som aktivt arbejder med bde forebyggelse samt reduktion af madspild. Se mere p: http://www.madspild.dk

Madspild i fokus: Madspild p skoleskemaet

Forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad har igangsat en landsdkkende undervisningskampagne til skolerne "Stop Madspild" i samarbejde med bl.a. Danmarks Lrerforening. Undervisningskampagne "Stop Madspild" bestr af flere undervisningsfilm, undervisningshfter, en hjemmeside, mm. Siden 2013 er undervisningsmaterialer blevet downloadet af danske skoler over 4.900 gange. Se undervisningskampagnen her .

Madspild i fokus: Donr god overskudsmad til hjemlse og socialt udsatte

Se her hvordan du donerer overskudsmad.

Madspild i fokus: Kampagnefilm om Stop Spild Af Mad

Kampagnefilm om Stop Spild Af Mad Bord Dk Dig fra Julie Kaja, Nanna Elkr Rasmussen, Emil Dahl, Katrine Glenhammer og Lasse Tvilum Toft fra Multiplatform Storytelling & Production.

Madspild i fokus: Vores kampagnefilm - Snobberne Fritz og Poul er frdige med madspild

Madspild i fokus: Bestil gratis doggybags

Doggybags er lanceret i Danmark! Stop Spild Af Mad er indget et frivilligt samarbejde med Unilever Food Solutions om at implementere gratis doggybags p danske restauranter, cafeer og storkkkener. Samarbejdet blev dannet pga. TNS Gallup undersgelse om doggybags for forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad. Bestil gratis doggybags pakke til jeres spisested, caf, restaurant eller storkkken for at undg madspild - se her hvordan. Siden januar 2013 har Stop Spild Af Mad og Unilever Food Solutions uddelt 60.000 gratis doggybags til over 200 restauranter over hele landet. Ls mere om vores doggybags indsats her .

Madspild i fokus: Tilslut REFOOD certificering mod madspild

Vr med i certificeringsordning mod madspild: REFOOD mrket - en ordning for virksomheder og organisationer i fdevare- og servicesektoren, som gr en indsats mod madspild og for genanvendelse. Mrket er med til at synliggre restauranter, hoteller, skoler og andre fdevareproducenters indsats for at reducere madspild. Bag REFOOD mrket str Daka ReFood, Stop Spild Af Mad, Landbrug & Fdevarer, Unilever Food Solutions og Agro Business Park. Se mere p:
http://www.refoodlabel.dk

Madspild i fokus: Flles kronikker med ministre

Politiken kronik skrevet sammen med Miljminister Karen Ellemann - ls her .

Jyllands-Posten kronik skrevet sammen med Fdevareminister Henrik Hegh - ls her .

JydskeVestkysten kronik skrevet sammen med fhv. Fdevareminister Mette Gjerskov - ls her .

Madspild i fokus: Stop Spild Af Mad mobiliserer hele vrdikden til at mindske madspild

Forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad har vret medvirkende inspiration til at butikskden Stop Spild Af Mad har ogs et frivilligt og uafhngigt samarbejde mod madspild med Rema 1000 har droppet mngderabatter i kdens danske butikker og derved medvirker til mindre madspild. Derudover er Rema 1000 begyndt at slge Arla Foods , Lvbjerg Supermarked, LIDL og Coop Danmark, m.fl. Med Coop Danmark har Stop Spild Af Mad udarbejdet flles Madspilds Manifest , som har til forml at forpligte Coop til reduktion af madspild i alle Coops butikker. Samt bakker Stop Spild Af Mad frivilligt op om lancering af skve gulerdder kb-per-vgt grntsager og slge datovarer til nedsatte priser i stedet for at smide dem ud. - og meget mere.

Madspild i fokus: Stop Spild Af Mad TEDx Talks

Stop Spild Af Mad's stifter Selina Juul gav to TEDx Talks om madspild - p TEDxCopenhagen og TEDxKEA .

Madspild i fokus: Danske og internationale priser - Nordisk Rds Natur- og miljpris, rets Dansker, Svend Auken-prisen, ALT for damernes Kvindepris m.fl.

Madspild i fokus: Vores Gyldendal restekogebog "Stop spild af mad - en kogebog med mere" med Francis Cardenau, Katrine Klinken, Camilla Plum, Thomas Rode Andersen, Suhrs Madakademiet og Selina Juul opnet en delt 2. plads i prisen Best Sustainable Food Book in the World ved Gourmand World Cookbook Awards

Nordisk Rds Natur- og miljpris , rets Dansker , Svend Auken-prisen , Ridderkorset af fortjenstordenen Pro Utilitate Hominum , mad+medier prisen og ALT for damernes Kvindepris er blandt de mange danske og internationale priser til forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad og dens stifter Selina Juul.

Madspild i fokus: Samarbejde med EU

Stop Spild Af Mad er en af i alt 21 partnere, der er med i det forelbigt mest ambitise 4 rige EU-projekt i kampen mod madspild, Stop Spild Af Mad har i 2010 sammen med flere europiske organisationer skrevet under p FUSIONS . Blandt partnere er FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation FAO. Projektet er verdens frste flles og tvrnationale indsats mod madspild i disse gigantiske dimensioner. Joint Declaration Against Food Waste - en europisk erklring, der har til forml at reducere globalt madspild med minimum 50% inden 2025. Netop det samarbejde har frt til, at Europa-Kommissionen fra i 2012 agter at gre den mlstning til deres egen.

I bogen er der ogs gode rd om forebygning af madspild fra Poul Nyrup Rasmussen, Lone Dybkjr, Anne Baastrup, Line Barfod, Bente Dahl, Ida Auken, Frank Jensen, Anker Boye, Marion Pedersen, Henrik Hegh, Karen Ellemann, Dan Jrgensen, Bo Asmus Kjeldgaard, Helge Adam Mller, Charlotte Dyremose, Ulla Trns, Ole Hkkerup, Naser Khader, Bertel Haarder, Gitte Seeberg, Eva Kjer Hansen og Jens-Peter Bonde. Selina Juul samt bogens kokke har bidraget ulnnet og den andel af et evt. overskud p bogen, som tilfalder forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad, gr 100% til yderligere informationsarbejder.

Vores restekogebog "Stop spild af mad - en kogebog med mere" vandt titlen i kategorien Best Sustainable Food Cookbook i Danmark ved Gourmand World Cookbook Awards 2011 . Flere danske kokke og madskribenter, heriblandt Claus Meyer, Arne Astrup, Louisa Lorang og Rasmus Bo Bojesen, var blandt finalisterne i de mange forskellige kategorier ved Gourmand World Cookbook Awards 2011. Bogen vandt p Gourmand World Cookbook Awards i Paris i 2012 en delt andenplads i kategorien Best Sustainable Food Book in the World .

"Stop spild af mad - en kogebog med mere" kan bl.a. lnes p alle landets biblioteker. Se mere her .

Madspild i fokus: Samarbejde med FN

FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation FAO har nvnt vores danske forbrugerbevgelse Stop Spild Af Mad (p engelsk hedder Stop Wasting Food) i flere internationale FN-rapporter om madspild, bl.a. Stop Spild Af Mad er partner af FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation FAO's initiativ mod madspild Stop Spild Af Mad er partner i FAO og UNEPs globale kampagne mod madspild "Global Food Losses and Food Waste" , side 14. SAVE FOOD , har talt p FAO SAVE FOOD Declaration . Think.Eat.Save , hvor FN's Generalsekretr Ban Ki-moon deltog i en indsats overfor den danske presse. verdenskongresser af samme navn og er medunderskriver p FAO's internationale erklring om madspild

Stop Spild Af Mad Joint Declaration Against Food Waste har tjent som inspiration til talte om madspild i Europa-Parlamentet i Bruxelles og er n af afsendere bag Europa-Parlamentets resolution om madspild .
Joint Declaration Against Food Waste - en flles international erklring, som har til forml at forpligte EU og FN til reduktion af globalt madspild med mindst 50% inden r 2025. Erklringen er overdraget til EU-Kommissionen, Europa-Parlamentet og FN.

Madspild i fokus: Deltagelse i Miljministeriets Partnerskab om mindre madspild

Stop Spild Af Mad er af Miljministeren blevet inviteret i at deltage i Miljministeriets Partnerskab om mindre madspild samt er Stop Spild Af Mad medunderskriver p Miljministeriets Charter om Mindre Madspild og bidrager til Miljstyrelsens kampagne "Brug mere - spild mindre" .

Madspild i fokus: Stop Spild Af Mad medafsender p Joint Declaration Against Food Waste

# data[].attributes.attachment_link.title
Madspild - Forbrugerbevgelsen Stop Spild Af Mad

# data[].attributes.attachment_link.description
Madspild er fortsat et stort problem i Danmark. Vi er Danmarks strste bevgelse mod madspild mlt p antal af gennemfrte aktiviteter og projekter i hele vrdikden fra jord til bord, antal af danske og internationale medieomtaler samt antal af flgere p de sociale medier.

# data[].attributes.body
Research til artikel ider

# data[].attributes.headline
Alternativet ønsker et dynamisk og engagerende samfund. Men hvad gør de for det?

# data[].attributes.subject
Alternativet ønsker et dynamisk og engagerende samfund. Men hvad gør de for det?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alternativet ønsker et dynamisk og engagerende samfund, der skaber social og sundhedsmæssig lighed og retfærdighed. Vi skal alle have de bedste muligheder for at skabe et individuelt liv som del af fællesskabet, og alle skal kunne bidrage til fællesskabet.

Vi vil have et samfund, hvor der er plads til forskellighed og mulighed for udfoldelse for alle borgere. Vi ønsker derfor at reorganisere samfundet, så ulighedskurven knækkes, og ligeværdet og tilliden befolkningsgrupperne imellem øges.

Vejen til et socialt bæredygtigt samfund går ikke blot gennem et øget fokus på materiel lighed og social tryghed, men også gennem menneskeligt ligeværd samt oplevelsen af at bidrage til samfundet og blive værdsat som individ. Mennesker, der føler sig værdifulde, tager ansvar for sig selv og for samfundet og har bedre forudsætninger for at forholde sig til deres omverden. I dag er der alt for mange mennesker, der af forskellige årsager er marginaliserede i forhold til det danske samfund.

Som individ kan det være svært at se, hvad man kan gøre for omstillingen til økologisk bæredygtighed, men vi bliver stærke gennem fællesskaber, og omstillingen vil nødvendigvis i stort omfang ske lokalt. Det er derfor vigtigt at genskabe lokale fællesskaber og grupper, der kan handle sammen og sætte skub i omstillingen. Bofællesskaber, økosamfund og foreninger er allerede godt i gang. Der er eksempler på grupper i den uformelle økonomi (det civile samfund), som er vigtige aktører og bør støttes og udvides med flere lokale initiativer, der kan skabe forandring nedefra.

I Danmark har vi på mange områder allerede opbygget et stærkt velfærdssamfund og et godt udgangspunkt for udviklingen af et socialt bæredygtigt samfund

Men vi har også mange sociale udfordringer. Det er, som om vi på nogle grundlæggende områder er gået i stå eller ligefrem er gået tilbage. Misbrug af alkohol og narkotika er en udfordring og ensomhed er blevet et generelt problem i befolkningen. Mange danske unge mistrives og føler sig marginaliseret. Stress og brug af psykofarmaka er stigende og trygheden på arbejdsmarkedet er faldende. Det er med andre ord i lige så høj grad en psykologisk som miljømæssig udfordring, vi står overfor.

Alternativet vil derfor udfordre den socialpolitiske dagsorden gennem modige eksperimenter. Vi skal have fokus tilbage på trivsel, og vi skal turde at investere i mennesker.

Alternativet har tre visioner for social bæredygtighed:

1. Balance i hverdagen

2. Investering i mennesker

3. Alle skal kunne bidrage til samfundet

4.1 Vision | Balance i hverdagen

Alternativet ønsker et socialt bæredygtigt samfund, hvor den enkelte borger oplever, at livet er kendetegnet ved meningsfuldhed, livskvalitet og social betydning.

Alternativet vil arbejde for at danske småbørnsforældre får en langt bedre balance mellem familie og arbejdslivet end tilfældet i dag. Det starter og slutter selvfølgelig hos den enkelte forælder. Alle skal påtage sig deres forældreansvar. Alternativet mener dog, at virksomheder, arbejdsmarkedets parter og ikke mindst den offentlige sektor skal påtage sig et samfundsansvar for, at vi skaber de bedst mulige rammer for et godt familieliv og dermed et godt børneliv.

Gennem de sidste 30 - 40 år er der sket en markant ændring af den måde, vi bor på, arbejder og lever vores liv. Familielivet er ofte kendetegnet ved, at begge forældre har fuldtidsarbejde - uanset om de bor sammen eller ej. Den tidligere opdeling mellem den tid, vi tilbringer på vores arbejdspladser, og det liv, vi lever sammen med familie og venner, er under opbrud.

Vi har fået en arbejdskultur og et familieliv, der for nogle er præget af store personlige glæder, men for andre er det forbundet med store udfordringer. Nogle kan ikke forestille sig et bedre liv. Andre kan ikke få arbejds- og familieliv til at hænge sammen. Hverken socialt, økonomisk eller følelsesmæssigt.

4.1.1 Forslag | Fleksibelt arbejdsliv
Alternativet ønsker et arbejdsmarked præget af større organisatorisk fleksibilitet og mangfoldighed. En fleksibilitet og mangfoldighed, der afspejler de vidt forskellige behov, vi som mennesker har gennem et helt liv.

Der er perioder i ens liv, hvor man kan og vil arbejde meget. Til gengæld er der også perioder, hvor man enten ikke kan eller vil arbejde på samme høje aktivitetsniveau.

Det skal derfor være muligt at spare sin arbejdstid op, hvis man i en periode yder en særlig arbejdsindsats. De overskydende timer skal kunne sættes ind i en timebank, hvorfra de igen kan trækkes ud, hvis der er en periode i ens liv, hvor man arbejdsmæssigt gerne vil gå ned i tid eller holde helt fri.

Arbejdsmarkedet parter skal være med til at udvikle en timebankmodel.

4.1.2 Forslag | 30 timers arbejdsuge over en 10-årig periode
Alternativet ønsker sammen med arbejdsmarkedets parter at undersøge mulighederne for at sænke arbejdsugen til 30-timer over en 10-årig periode. Det skal stå frit for den enkelte lønmodtager, om reallønsfremgangen skal konverteres til indkomst eller nedsat arbejdstid. På denne måde bevarer lønmodtagerne deres købekraft men kan samtidig gradvist gå ned i tid.

Reformen skal gerne være fleksibel og supplere Alternativets forslag om en timebank, så lønmodtagere kan arbejde mere i visse perioder og mindre i andre.

Reformen vil bidrage til at løse tre centrale udfordringer. Den første udfordring er arbejdsløshed, hvor nutidens 180.000 arbejdsløse får en større chance for at få et job. Den anden udfordring er stress, hvor de 435.000 stressramte danskere kan få en bedre balance mellem arbejdsliv, fritid og familieliv. Den tredje udfordring findes omkring klimaforandringer og miljøforurening, hvor danskerne får lettere ved at foretage bæredygtige valg såsom at f.eks. cykle og bruge kollektiv transport, deltage i deleøkonomi mv.

Økonomisk set vil reformen have forskellige omkostninger og indtægter. På udgiftssiden vil der være faldende skatteindtægter fra lønarbejdere, der ikke oplever reallønsfremgang. Der vil være behov for målrettet videreuddannelse for at undgå mangel på arbejdskraft i bestemte sektorer. Det kan være fornuftigt at indføre forskellige støtteordninger, så virksomheder sørger for at hyre ny arbejdskraft frem for at presse de eksisterende medarbejdere hårdere.

På indtægtssiden kommer der færre udgifter til overførselsindkomster, fordi flere kommer i arbejde. Der kommer færre sundhedsudgifter til stressramte, ligesom der spares mange penge i tabt arbejdsfortjeneste. Desuden kan pensionsalderen på sigt stige, fordi nedsat arbejdstid medfører mindre arbejdsrelateret nedslidning.

Alternativet ønsker, at et muligt overskud på ordningen målrettes kompensation til lavindkomstmodtagere, så disse ikke rammes så hårdt af at gå ned i tid.

4.1.3 Forslag | Flere eksperimenter med nye bo-, bygge- og leveformer
Boformer, som er designet omkring muligheden for social interaktion, er generelt meget populære, og Danmark har historisk set været foregangsland for eksperimenter med nye bo- og leveformer. Den tradition ønsker Alternativet at styrke og bruge i arbejdet med omstilling til bæredygtighed. Nye bo- og leveformer er nemlig en vej til at reducere vores samlede økologiske fodspor og samtidig opnå større menneskelig trivsel.

Allerede nu finder sådanne sociale og miljømæssige projekter sted rundt om i landet, men vi ønsker at gøre det langt nemmere for borgere at afprøve forskellige bo-, bygge- og leveformer - både på landet og i byen. Det kunne ske ved at stille offentlig jord til rådighed, nemmere dispensation for landzoneloven, målrettede krav til lokalplaner og ved at yde bistand i form af vejledning, forskning samt økonomisk tilskud til etablering.

Alternativet ønsker også at prioritere offentlige investeringer i boligområder og projekter, hvor det sociale, økologiske og kulturelle er sammentænkt i helhedsløsninger designet til gavn for børn og voksne i alle aldre. Vi mener desuden, at sociale behov skal tænkes mere ind i byplanlægning generelt, så der skabes naturlige og attraktive rum, hvor mennesker kan mødes, og det sociale liv kan udfolde sig.

4.2 Vision | Investering i mennesker

Alternativet vil vende socialområdet på hovedet. Vi skal i Danmark se udgifter på socialområdet som investeringer i mennesker; investeringer, som kommer os alle til gode. Alle har ikke de samme grundvilkår, og det er vigtigt, at samfundet investerer i at give alle mennesker forudsætningerne for at skabe et godt liv.

Vi skal på socialområdet skabe de bedste forudsætninger for nye helhedsorienterede løsninger, som kan forebygge, at mennesker af forskellige grunde ender på samfundets sidelinje.

Bæredygtighed, både socialt og miljømæssigt, er naturligt forankret i lokalsamfundet. Det er derfor naturligt, at bæredygtighedsinitiativer bør forankres lokalt og bruge det lokale engagement som en motor i omstillingsprocessen.

Samtidig skal vi sikre større træfsikkerhed i uddelingen af sociale midler. I dag bliver pengene bliver delt ud uden klare mål for, hvilke sociale udfordringer de skal løse, og der bliver brugt alt for mange ressourcer på at opretholde et bureaukratisk system. Det nuværende system giver ikke de bedste forudsætninger for skabelsen af nye helhedsorienterede løsninger, der målrettet løser sociale udfordringer. Det skaber heller ikke viden om, hvad der virker, eller hvorfor det virker.

Det vil Alternativet ændre.

4.2.1 Forslag | Fjerde sektor eksperimentalzoner
Vi står som samfund med et behov for massiv nytænkning. Det er dog helt urealistisk at tro, at man fra politisk side kan tænke sig frem til optimale løsninger på de komplekse udfordringer, vi står overfor. Alternativet mener derfor, at vi må leve os vej ind i fremtidens bæredygtige løsninger gennem modige og visionære eksperimenter.

Mange af de bedste bæredygtighedsinitiativer kommer i dag nedefra; fra græsrødder, sociale entreprenører og innovative virksomheder. I Alternativet tror vi på, at de mest levedygtige løsninger vil komme fra folk, der er parate til at investere sig selv og deres penge i at skabe bæredygtige virksomheder og entreprenante lokalsamfund.

Staten spiller selvfølgelig en vigtig rolle i forhold til den grundlæggende infrastruktur, men vi tror især, det er i samspillet mellem borgere, virksomheder og stat, at banebrydende løsninger vil vokse frem. Eksperimentalzonerne kan således ses som en form for entreprenante drivhuse for en helt ny slags initiativer bredt kategoriseret som 4. sektor- virksomheder.

Der forventes at blive tale om tre forskellige kategorier af eksperimenter. Regionale, teknologiske eksperimenter, hvor nye bæredygtighedsløsninger udvikles og afprøves, kommunale socialeksperimenter, hvor man f.eks. afprøver strategier for at mobilisere den ressource, de ledige udgør til brug for den store omstilling og lokale pionerprojekter i mindre skala (op til ca. 1.000 personer), som i et geografisk afgrænset område afprøver mere radikale løsninger, der rummer en kombination af økonomiske, sociale og teknologiske innovationer.

Man kan desuden forestille sig, at initiativet til eksperimenterne vil komme fra staten i form af et ønske om at afprøve forskellige bæredygtighedsstrategier i mindre målestok, eller fra græsrødder som ønsker at afprøve deres egne idéers levedygtighed i praksis. Alternativet mener, at begge typer af initiativer har deres berettigelse, blot det kan sandsynliggøres, at de har samfundsmæssig relevans.

De græsrodsdrevne eksperimenters store styrke er, at borgerne selv er parate til at investere deres egen tid og penge i projekterne, hvilket sikrer ansvarlighed og entreprenørskab og formentlig også større levedygtighed på lang sigt. I forsøget på at tænke ud af boksen, bør det i de mere pioneragtige projekter være muligt at eksperimentere med vidtgående ændringer såsom implementering aflokale pengesystemer, nye interne beskatningsmodeller, nye ejerskabsmodeller og nye regler for overførselsindkomster og håndtering af sociale problemer.

Eksperimenterne har til mål at frigøre engagement og kreativitet i befolkningen og vil naturlig- vis kun blive realiseret efter en gennemsigtig demokratisk beslutningsproces. Bortset fra direkte projektstøtte bør pionerprojekter være udgiftsneutrale for det omgivende samfund. De skal endvidere designes, så de har en fornuftig social balance og tjener et klart samfundsmæssigt formål.

4.2.2 Forslag | Sociale investeringsfonde
Alternativet vil oprette sociale investeringsfonde, som skal arbejde målrettet med forebyggelse af sociale og sundhedsmæssige problemer. De sociale investeringsfonde skal udvikle de bedste vilkår for skabelsen af nye forebyggende løsninger, og de skal skabe en ny forståelse for og brug af sociale midler.

De sociale investeringsfonde skal sætte klare målsætninger for investeringerne, og alle investeringer skal give viden om, hvad der virker, hvorfor det virker, og hvordan det virker.

Alternativet vil arbejde for, at vi hurtigst muligt får afprøvet sociale investeringsfonde i Danmark, så vi kan få erfaringer med, hvordan vi ændrer finansieringen af forebyggende arbejde fra udgift til investering.

4.3 Vision | Alle skal kunne bidrage til samfundet

Alt for mange mennesker har i dag ikke mulighed for at bidrage til samfundet med de ressourcer, de har, og regningen for den økonomiske krise er i alt for høj grad havnet hos samfundets svageste.

Det vil vi gøre op med.

Alternativet vil skabe et samfund, hvor alle mennesker er værdifulde og hvor der er tillid til at alle har lyst til at bidrage til fællesskabet. Alle skal have mulighed for at deltage i arbejdsfællesskaber, uanset om det er som fuldtids- eller deltidsansat, i praktik eller som frivillig.

Vores beskæftigelsessystem skal reformeres, så systemet skaber de bedst mulige rammer for, at alle kan indfri deres potentialer. Der skal ses på det enkelte menneskes ressourcer. Vi vil fra kassetænkning til "mennesketænkning".

4.3.1 Forslag | Basisydelse uden modkrav i stedet for kontanthjælp
Alternativet ønsker at forenkle det nuværende system. Kontanthjælpen skal erstattes af en fast basisydelse uden særlige kontrolforanstaltninger, og vi ønsker desuden et opgør med den gensidige forsørgelsespligt for samboende, ikke-gifte partnere. Borgerne bør behandles som individer, og der må ikke skabes urimelige barrierer for at modtagere af sociale ydelser kan flytte sammen med nye partnere.

Der skal i beskæftigelsessystemet være fokus på, hvordan vi bedst muligt kan støtte de personer, der har behov for det. Beskæftigelsessystemet skal være en ressource, som borgere kan drage nytte af i form af rådgivning, vejledning og anden støtte. Der skal ydes løbende vejledning og sparring med den enkelte, så vi ikke overlader folk udenfor arbejdsmarkedet til sig selv.

Beskæftigelsessystemet skal i langt højere grad tage hensyn til forskellige erhverv, herunder personer som har sæson- og projektansættelser. Et eksempel er kunstnere, hvis tilknytning til arbejdsmarkedet ofte er præget af projektansættelser, og som har behov for at kunne udvikle og vedligeholde deres talent løbende.

I forbindelse med konverteringen af kontanthjælp ønsker Alternativet også at understøtte og styrke sammenhængen og fællesskabet i samfundet. Alternativet ønsker at understøtte frivilligt arbejde i alle afskygninger. Det kan være som besøgsven på plejehjemmet, lektiehjælp, træner i den lokale sportsklub, mentor for nye tilflyttere til landet og lignende. Der skal altid være mulighed for at lave frivilligt arbejde, også selvom man er arbejdsløs eller på kanten af arbejdsmarkedet.

4.3.2 Forslag | En markant forenkling af socialsystemet
På længere sigt ønsker Alternativet en markant forenkling af det nuværende system, så sygedagpenge, arbejdsløshedsunderstøttelse, kontanthjælp og pension erstattes af en basisydelse, med mulighed for nogle tillæg afhængig af borgerens aktuelle situation.

I tillæg hertil kan arbejdstagere så tegne arbejdsløshedsforsikringer, således at man kan opretholde sin indtægt ved kortere perioder af ledighed. En overgang til et nyt system vil naturlig kræve grundig forberedelse og tid til tilpasning.

Formålet med forenklingen er at reducere de enorme ressourcer, sagsbehandlerne i dag bruger på at få afklaret klienternes status hver gang, der kommer lovændringer, eller klienten skifter fra en ydelse til en anden. Som det er lige nu, viser praktiske erfaringer desuden, at psykisk sårbare mennesker får problemer, hver gang der skal skiftes ydelse og dermed sagsbehandler.

De mange forskellige systemer skaber et overdrevent fokus på diagnoser og ekspertudtalelser, og det omfangsrige bureaukrati på området risikerer at øge oplevelsen af magtesløshed hos den enkelte borger. Et enklere system vil kunne kanalisere de mange ressourcer, som i dag bruges til at diagnosticere og kategorisere individer, ind i mere produktive aktiviteter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alternativet ønsker et dynamisk og engagerende samfund, der skaber social og sundhedsmæssig lighed og retfærdighed. Vi skal alle have de bedste muligheder for at skabe et individuelt liv som del af fællesskabet, og alle skal kunne bidrage til fællesskabet. Vi vil have et samfund, hvor der er plads til forskellighed og mulighed for udfoldelse for alle borgere.

# data[].attributes.headline
Genbrug: hvad er genbrug og hvorfor er det godt? 

# data[].attributes.subject
Genbrug: hvad er genbrug og hvorfor er det godt? 

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange taler om en cirkulær økonomi, hvor alle ting genbruges i et samfund uden affald. Et skridt på vejen er, at alle danske virksomheder, skoler og husstande senest ved udgangen af 2022 skal sortere affald i minimum ni fraktioner.

# data[].attributes.headline
Danskerne er de næstestørste affaldsvin i Europa, med 668 kilo per person om året. Hvordan ændre vi det, hvad gør andre lande?

# data[].attributes.subject
Danskerne er de næstestørste affaldsvin i Europa, med 668 kilo per person om året. Hvordan ændre vi det, hvad gør andre lande?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun en enkelt nation overgår os danskere, når det kommer til skraldeproduktion.

Med 668 kilo affald pr. person om året er Danmark nummer to i Europa, når det kommer til affaldsproduktion. Det viser tal fra Det Europæiske Miljøagentur, EEA, i en ny rapport om det europæiske miljøs tilstand - en såkaldt 'state and outlook'-rapport, der udkommer hvert femte år.

Ifølge rapporten producerede danskerne i 2012 hele 48 kilo affald mere pr. person end bare otte år tidligere. I 2004 lå Danmark bedre i statistikken med 620 kilo affald pr. person. Tallene dækker over såkaldt 'kommunalt affald', hvilket primært er husstandsaffald.

Fra miljøministeriets side har der ellers været stort fokus på at reducere danskernes affaldsproduktion. Men at vi stadig ligger i top kommer ikke bag på miljøminister Kirsten Brosbøl (S).

"Det er en ærgerlig placering at få, men det kommer desværre ikke som nogen overraskelse. Danmark har altid ligget højt, når det kommer til affald", siger Kirsten Brosbøl (S).

Mere genbrug

Men mens vi genererer stadigt mere affald bliver en større og større procentdel også genanvendt eller komposteret.

Læs også: Danskerne skal snart genbruge langt mere affald

Ifølge rapporten fra EEA er Danmark gået fra at genanvende 34 procent af affaldet i 2004 til 45 procent i 2012. Det gør Danmark til nummer 9 på listen over de europæiske lande, der genbruger mest.

Og ifølge Kirsten Brosbøl er genbrug af affald også en del af løsningen på problemet. Men først og fremmest fokuserer ministeren på, at vi skal forebygge vores store affaldsproduktion.

"Vi er i gang med et langt sejt træk, hvor vi skal prøve at ændre vanerne rundt omkring i landet. Vi skal gøre op med køb-og-smid-væk-kulturen, og så skal vi prøve at lære folk, at vi alle sammen har noget at spare ved at nedsætte vores forbrug", siger Kirsten Brosbøl, der i februar har igangsat en stor forebyggelsespakke til 25 millioner kroner.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danskerne er de næststørste affaldssvin i Europa

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun en enkelt nation overgår os danskere, når det kommer til skraldeproduktion. Med 668 kilo affald pr. person om året er Danmark nummer to i Europa, når det kommer til affaldsproduktion. Det viser tal fra Det Europæiske Miljøagentur, EEA, i en ny rapport om det europæiske miljøs tilstand - en såkaldt 'state and outlook'-rapport, der udkommer hvert femte år.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Vi viser vej til bæredygtige produkter og virksomheder

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi viser vej til bæredygtige produkter og virksomheder - Hvordan får du en bæredygtig livsstil? Find vej til de økologiske spisesteder, bæredygtige forretninger, grøn mode og livsstil uden skadelig kemi. Kig med her

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan får du en bæredygtig livsstil? Find vej til de økologiske spisesteder, bæredygtige forretninger, grøn mode og livsstil uden skadelig kemi. Kig med her

# data[].attributes.body
Hvem
Hvad
Hvor
Hvordan
Hvorfor
Hvornår

# data[].attributes.body
Hvad fungere - og hvordan udvikler vi videre på det?

# data[].attributes.body
- Skrald
- Madspild
- Genbrug & genanvendelse

# data[].attributes.body
1. Tænk på børnene
2. Hvor kommer alt det vi smider ud hen
3. Hvad er konsekvensen ved verdens uansvarlige forbrug?

# data[].attributes.body
Inflation - når pris på vare går ned og lønninger går op

Økonomisk bagerdygtighed - at man tanker på økonomien

Verdensmål 11- Beger dygtige byer og lokalsamfund

Miljømæssig bæredygtighed- når der er noget bæredygtigt/vi kan ikke forklarer.

U land- ud viklings lande

Urbanisering?

Sanitet- det er hygiejne. Toilet

Vedvarende energi- det er en kilde du aldrig løber tør for.

Leverandørkæder- en leverings kæde.

I land- Industrielt land.

Infrastruktur-?

Verdensmål 12- ansvarlig forbrug og produktion.

Verdensmål 6-rent vand og sanitet

# data[].attributes.body
5 litter per minut
45 litter per bad
16200 litter per år

# data[].attributes.body
6 litter per minut
18 litter per bad
6570 litter per år

# data[].attributes.body
ca 5 liter per minut
ca 50 liter per bad
ca 15.000 liter per år

# data[].attributes.body
4,6 litter per minut
litter per bad
7065 litter per år

# data[].attributes.body
6,8 litter per minut
92,2 litter per bad
95088,8 liter per år