# data[].attributes.headline
Många av våra elever har utmanande privatliv och situationer som skapar högt affektivt filter. Vi kan inte lösa alla deras problem, men vi kan skapa ett tryggt klassrumsklimat där alla blir sedda och respekterade.

# data[].attributes.subject
Många av våra elever har utmanande privatliv och situationer som skapar högt affektivt filter. Vi kan inte lösa alla deras problem, men vi kan skapa ett tryggt klassrumsklimat där alla blir sedda och respekterade.

# data[].attributes.body
OTL Det är ibland svårt att koppla till elevernas tidigare kunskaper och och behov. Det är dock mycket viktigt! Fokus ligger alltför ofta på att få igenom eleverna (test-relaterade uppgifter som inte nödvändigtvis är relevant, tex skriva brev om sig själva)

# data[].attributes.body
Vi strävar efter att sänka det affektiva filtret genom att skapa trygghet mellan eleverna och mellan elev - lärare. Detta genom gemensamma, meningsfulla och lagom utmanande aktiviteter. Samt tydliga mål och delmål; vart är vi påväg?

# data[].attributes.body
Elevernas lärande utgår från ett i gruppen initierat område och sker genom olika metoder och verktyg och på olika simultana nivåer.

# data[].attributes.headline
Vi ansluter oss till Hirsh def av OTL. Interaktionen, miljön och hela undervisningskontexten är avgörande för lärandet. 

# data[].attributes.subject
Vi ansluter oss till Hirsh def av OTL. Interaktionen, miljön och hela undervisningskontexten är avgörande för lärandet. 

# data[].attributes.body
Det är viktigt att vi skapar lärsituationer som uppmuntrar till interaktion och inte bara till isolering. Det är lätt hänt och mest bekvämt för läraren när var och en jobbar med sina egna appar i sin I-pad. Det måste finnas balans! För övrigt köper vi den definition som Hirsch ger.

# data[].attributes.body
Den tredje frågan i utvärderingen handlar om förutsättningar för lärare att arbeta utifrån forskning och beprövad erfarenhet inom vux. NC samlar nu in lärares röster om förutsättningar och behov inom vux för att försöka påverka makthavare och opinionsbildare att stärka kvaliteten i vuxenutbildnings-systemet, Tack för ditt svar!

# data[].attributes.headline
Konkret interaktion mellan 1C i Rinkeby och Hallonbergen

# data[].attributes.subject
Konkret interaktion mellan 1C i Rinkeby och Hallonbergen

# data[].attributes.body
Hur får vi tillstånd samarbete mellan alla instanser/myndigheter (AF,Soc m.fl) med vuxeneleven i fokus

# data[].attributes.body
OTL enligt oss är att skapa god kontakt med eleverna, ("känna in") och gott klassrumsklimat med tydlig struktur, hög igenkänningsfaktor på alla lektioner , intressanta och meningsfulla uppgifter

# data[].attributes.body
Från praktik till teori med hjälp avengagerande aktiviteter utan tävling med utgångspunkten att alla kan såsom rollspel, sång, och rytm rörelse interaktiva spel/lekar. Studiebesök etc

# data[].attributes.headline
Vår tolkning av definitionen av OTL är att det är viktigt som lärare att vara medveten om de olika överlappningarna mellan styrdokument, den egna undervisningen och de kunskaper som vi väljer att bedöma.

# data[].attributes.subject
Vår tolkning av definitionen av OTL är att det är viktigt som lärare att vara medveten om de olika överlappningarna mellan styrdokument, den egna undervisningen och de kunskaper som vi väljer att bedöma.

# data[].attributes.headline
OTL - se lärandet som en tvåvägskommunikation. Skapa ett optimalt inlärningsklimat. Läraren bör kolla av om input har blivit intake. Om detta ej skett så måste man reflektera och ompröva sin undervisning. 

# data[].attributes.subject
OTL - se lärandet som en tvåvägskommunikation. Skapa ett optimalt inlärningsklimat. Läraren bör kolla av om input har blivit intake. Om detta ej skett så måste man reflektera och ompröva sin undervisning. 

# data[].attributes.body
Vi köper den definition som Hirsch ger. Gällande det affektiva filtret håller vi med och funderar på "vad göra". Vi som lärare reflekterar över hur vi gör, beter oss osv men vi underskattar nog vad eleven bär med sig i form av tidigare erfarenheter från skola, samhälle och värderingar.

# data[].attributes.body
Vi har diskuterat hur man från Skolverkets håll "klumpar ihop" de olika spåren och kräver att även spår 1 eleverna ska klara NP på samma sätt som de andra spåren gällande ex. tid. Vi anser att man behöver specificera begreppet "särskilda behov" och inkludera spår 1 i detta, så att man ger de större förutsättningar att klara NP, genom ex.mer tid.

# data[].attributes.headline
Jobba digitalt på sfi - Helenas inspirationspadlet

# data[].attributes.subject
Jobba digitalt på sfi - Helenas inspirationspadlet

# data[].attributes.body
Tack för inspiration och tips! Roligt och intressant!

# data[].attributes.body
Tack för inspiration och tips, intressant och roligt!

# data[].attributes.body
Klicka på länken i kolumnen som heter RNär du kommer till startsidan som heter Praktisk kurs kan du välja olika topics, det är namnen på de orter där kursen ges. Välj din grupp, klicka på det stora gröna pluset och börja spela in. Du har 90 sekunder på dig att berätta om din observation! Lycka till.
Gå gärna in på andra grupper och kommentera eller ställ frågor s å skapar vi ett stort kollegialt lärande-forum!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här finns ett tjugotal filmer som vänder sig till dig som är lärare och undervisar vuxna i grundläggande litteracitet inom sfi eller i svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Filmerna fördjupar och konkretiserar delar inom de fem områdena grunder i skriftspråksutveckling, lärarens roll, modersmålets roll, texter i vardags- och yrkesliv samt digitala verktyg. I filmerna visas dels autentiska undervisningssituationer och dels intervjuer med forskare, experter, rektorer, lärare och elever. Syftet är att inspirera dig i din undervisning genom att ge dig en inblick i hur man kan arbeta med grundläggande läs- och skrivundervisning på olika sätt.

Alla filmer finns även på Skolverkets YouTube-kanal.

Att undervisa på sfi via fjärrstöd

Den här filmen handlar om att undervisa via fjärrstöd. Undervisningen sker i realtid med hjälp av datorer. I filmen förklaras vad fjärrstöd, till skillnad från distansundervisning, kan innebära för elever, lärare och verksamheten. En sfi-lärare berättar också om vilket stöd hennes elever får med hjälp av modersmålet i sfi-undervisningen.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter och utmaningar ser du med att undervisa på sfi via fjärrstöd?

På vilket sätt skulle fjärrstöd kunna möta dina elevers behov?

Muntlighet som resurs för grundläggande litteracitet

Se Maria Rydell, doktorand i nordiska språk, förklara samverkan mellan talat och skrivet språk. Intervjun berör även hur det talade språket består av olika register, anpassade efter syfte och mottagare.

Frågor att fundera över:

Hur arbetar du i din undervisning för att elevens muntliga färdighet ska utvecklas?

Hur ger du dina elever möjlighet att reflektera över hur de kommunicerar muntligt i olika situationer?

Uttalets betydelse för grundläggande litteracitetsutveckling

För att elevernas uttal ska bli en resurs i språkinlärningen är det viktigt att börja med uttalsundervisningen tidigt. Elisabeth Zetterholm, docent och lektor i svenska som andraspråk, berättar vad du som sfi-lärare bör känna till om uttalsundervisning.

Frågor att fundera över:

Hur arbetar du med uttal i din undervisning?

På vilket sätt anpassar du undervisningen utifrån dina elevers olika förutsättningar när det gäller uttal?

Att utveckla litteracitet på en arbetsplats

Möt en sfi-elev som praktiserar i en förskoleklass. Praktikplatsen ger henne möjlighet att utveckla sitt svenska språk inom ett yrke som intresserar henne. En sfi-lärare berättar att en av framgångsfaktorerna med språkutvecklande praktik är att eleverna får möjlighet att utveckla sitt språk i en autentisk miljö. Hon berättar vidare om att språkpraktiken ökar elevernas motivation och vilja att lära sig svenska.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter och utmaningar ser du med språkutvecklande praktik?

På vilket sätt skulle språkutvecklande praktik kunna möta dina elevers behov?

Att undervisa på sfi - lärarens roll och kompetens

Rollen som sfi-lärare förändras i en dynamisk omvärld. Kompetensutveckling blir dessutom allt viktigare. I den här filmen berättar och reflekterar tre lärare över lärarrollens möjligheter och utmaningar i sfi-undervisningen.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter och utmaningar ser du i din roll som sfi-lärare?

Inom vilka områden har du behov av att utveckla din kompetens som sfi-lärare?

Att ha vardagen som utgångspunkt i undervisningen

I filmen Att ha vardagen som utgångspunkt i undervisningen förklarar en forskare varför undervisning av vuxna elever utan skolbakgrund behöver vara funktionell och präglas av vuxenperspektiv, resursperspektiv och vardagsrelevans. Hon illustrerar detta med exempel. Vidare lyfter forskaren fram betydelsen av en noggrann kartläggning av elevernas tidigare erfarenheter och kunskaper och belyser varför en kartläggning är viktig.

Frågor att fundera över:

Vilka texter från elevernas vardag använder du i din undervisning?

Hur kan kartläggningen idag komma till användning på bästa sätt i er verksamhet?

Att läsa och skriva texter i hemmet och i skolan

I filmen Att läsa och skriva texter i hemmet och i skolan berättar en forskare i språkdidaktik om sin studie kring läsande och skrivande som sociala praktiker och hur de kan skilja sig i skolan och hemma. Forskningsfältet kallas New Literacy Studies. Forskaren ger exempel på både överlappningar och skiljelinjer mellan att läsa och skriva i skolan respektive hemma (även om eleverna bara är i början av sin litteracitetsutveckling) och betonar vikten av att använda sig av autentiska texter i sfi-undervisningen. Hon talar också om varför ett resursperspektiv är viktigt i sammanhanget.

Frågor att fundera över:

I vilken utsträckning använder du dig av autentiskt vardagsmaterial i din undervisning som matchar elevernas behov av skrift i deras vardag?

Vad blir konsekvensen av ett resursperspektiv jämfört med bristperspektiv?

Att planera och genomföra studiebesök

I filmen Att planera och genomföra studiebesök beskriver en sfi-lärare hur planering och genomförande av ett studiebesök kan gå till. Läraren delar med sig av sitt upplägg kring ett besök i ett naturområde. Hon lyfter fram vad läraren behöver tänka igenom under planeringsfasen för att uppnå syftet med utomhusundervisning: att lära sig i vardagen, i möten och med alla sinnen.

Frågor att fundera över:

I vilken utsträckning kan elevernas möjlighet till ett lärande i vardagen, utanför klassrummet, varieras och utvecklas?

Hur kan du tillgodose elevernas behov och förutsättningar kring utomhusundervisningen?

Att efterarbeta och följa upp studiebesök

I filmen Att efterarbeta och följa upp studiebesök berättar en sfi-lärare om hur hon brukar lägga upp arbetet i klassrummet under lektionerna efter en gemensamt genomförd aktivitet utanför klassrummet. Läraren presenterar exempel på lektionsinnehåll. Under lektionen för hon samtal med eleverna kring de nya ord som de stött på under utomhusaktiviteten. Läraren har fotograferat under utomhusaktiviteten och dessa foton utgör sedan ett bildstöd för samtalet. Läraren visar också hur skrivandet kommer in på talets grund och hur grammatik blir en naturlig del av arbetet. Läraren poängterar vikten av att eleverna får samtala om sådant som de faktiskt har upplevt.

Frågor att fundera över:

På vilka olika sätt kan aktiviteter utanför klassrummet följas upp och bearbetas?

Vad mer, utöver lärarens och elevens fotografier från dagen, kan användas för samtal och skrivande i de uppföljande lektionerna?

Att undervisa utanför klassrummet

I filmen Att undervisa utanför i klassrummet berättar en sfi-lärare om hur hon jobbar med utomhusundervisning. Läraren tar upp både syftet och språkliga vinster med att lämna klassrummet och bege sig till olika närliggande platser tillsammans med eleverna en gång i veckan. Mot bakgrund av en autentisk undervisningsmiljö redogör hon för vilka språk- och kommunikationsutvecklande aktiviteter som äger rum under utomhusvistelserna.

Frågor att fundera över:

Vilka utomhusaktiviteter och studiebesök skulle kunna vara språk- och kommunikationsutvecklande för dina elever?

På vilka olika sätt kan aktiviteterna för- och efterarbetas?

Att arbeta med skrivprocessen

I den här filmen möter du två lärare som arbetar med skrivprocessen enligt genrepedagogiken i klassrummet. Genrepedagogik är en pedagogisk modell som handlar om att explicit undervisa om olika system i språket, det talade och det skrivna, med målet att göra språkets strukturer synliga. Du får ta del av hur skrivprocessen delas upp i sex arbetsmoment, vilket syfte varje moment har, vilka läraktiviteter samt vilken stöttning av eleverna som ingår. I filmen visas även vilka digitala resurser som används och hur eleverna utvecklar sin studieteknik i skrivprocessen.

Frågor att fundera över:

Vilka fördelar för skrivutvecklingen ser du med digitalt läs- och skrivstöd?

Hur kan du stötta dina elever i deras skrivutveckling?

Att arbeta med genrepedagogik

Det här är en film om att arbeta med genrepedagogik och ASL (att skriva sig till läsning). Två sfi-lärare presenterar cirkelmodellens syfte och dess fyra faser. Filmen ger en inblick i hur du kan arbeta med cirkelmodellen och samtidigt bygga upp elevernas kunskaper så att de når ett kursmål. Lärarna i filmen understryker även talets och modersmålets betydelse i skrivutvecklingen.

Frågor att fundera över:

Vad i genrepedagogiken kan du använda direkt i din undervisning?

Hur kan du och dina kollegor använda och utveckla genrepedagogik i er verksamhet?

Genrepedagogik och att skriva sig till läsning

I filmen Genrepedagogik och att skriva sig till lä sning kan du se en rektor och en sfi-lärare berätta om skolans systematiska arbete med att kombinera ASL och genrepedagogik. De talar om värdet av att ha en samordningskoordinator. Dessutom förklarar de varför det är gynnsamt för deras verksamhet, personal och elever att skolan arbetar utifrån en gemensam pedagogisk och didaktisk plattform. Du får också höra om betydelsen av ett vuxenperspektiv och målet att med hjälp av ASL och genrepedagogik utbilda elever till att bli delaktiga i det digitala samhället.

Frågor att fundera över:

Vad menas med gemensam pedagogisk och didaktisk plattform?

Vilka fördelar ser du med att ha det?

Att använda digitala verktyg - presentation

Digitala verktyg erbjuder många möjligheter i din undervisning. De kan användas till att stötta elevernas språkutveckling på olika sätt. I den här filmen presenterar en sfi-lärare och en universitetsadjunkt omfattande kunskap om digitala verktyg och ger konkreta exempel på hur digitala resurser kan användas språkutvecklande i undervisningen. Du får bland annat ta del av varför en didaktisk planering är viktig och hur den kan se ut. Det presenteras också olika typer av stöttning med hjälp av digitala resurser, samt olika sätt att tillgängliggöra digitalt material via webben. I slutet av filmen ges flera förslag på vidare läsning i ämnet.

Frågor att fundera över:

Hur kan digitala verktyg stärka elevernas lärande?

Vilket digitalt verktyg skulle du vilja lära dig mer om? Vad blir ditt nästa steg?

Att använda digitala verktyg - varför?

I filmen Att använda digitala verktyg: varför? presenterar en universitetsadjunkt i svenska som andraspråk framför allt två argument för användningen av digitala verktyg: för att man lär sig språket och för att man får digital kompetens. För varje argument tar hon upp ett antal beskrivande exempel och berättar om olika positiva erfarenheter av att använda digitala verktyg i grundläggande skriftspråksundervisning. Här presenteras några begrepp: multimodalitet, användbarhet, resursperspektiv och vuxenrelevans, och vilken betydelse de har i undervisningen.

Frågor att fundera över:

Hur kan du ta tillvara på elevens egen erfarenhet av digital teknik i din undervisning?

Hur kan du bidra till att öka elevernas digitala kompetens i vardagen?

Att använda digitala verktyg - resursperspektiv i undervisningen

Våga använda digitala verktyg i undervisningen, det är den här filmens budskap. Du lyssnar på ett samtal om digitala verktyg mellan en sfi-lärare och universitetsadjunkt i svenska som andraspråk. Deras dialog berör hur elevernas resurser kan tillvaratas i undervisningen. Samtidigt poängteras det att digitala resurser i sig inte per automatik genererar lärande, utan läraren behöver alltid ha en didaktisk planering. I samtalet får du även tips att utgå från din pedagogiska kompetens när det gäller digitala resurser i undervisningen.

Frågor att fundera över:

Hur kan eleverna använda sina mobiltelefoner i undervisningen, för att öka deras språkkunskaper och samtidigt öka deras digitala kompetens?

Hur kan du öka din egen digitala kompetens?

Att använda digitala verktyg - surfplatta

Surfplattor kan stötta eleverna i skrivprocessen. I filmen visas hur en sfi-lärare undervisar med hjälp av surfplattor, storskärm och whiteboard. Du får följa processen från handskrivna texter till digitalt renskrivna texter och språksamtal. Läraren beskriver hur arbetsmomenten går till och syftet med dem.

Frågor att fundera över:

Hur kan digitala verktyg stötta dina elever i skrivprocessen?

Vilka olika digitala program och appar kan användas som stöd i elevernas skrivutveckling?

Att använda digitala verktyg - appar

Appar anpassade för vuxna elever väcker stort engagemang, enligt sfi-läraren i den här filmen. De kombinerar flera uttryckssätt och gör det möjligt för eleverna att arbeta parallellt med ordförråd, läs- och skrivinlärning. Läraren beskriver flera fördelar med appar som multimodalitet, individualisering, stöttning, enkel hantering och möjlighet för eleverna att påverka sin språkutveckling.

Frågor att fundera över:

Vilka appar kan eleverna använda som komplement i undervisningen?

Hur kan du utveckla din kunskap om appars innehåll och användbarhet?

Att använda digitala verktyg - klassblogg

I den här filmen beskriver en sfi-lärare hur han använder sig av en blogg i sin undervisning och varför han gör det. Han berättar även vilka vinster det finns med att ha en blogg, utifrån ett elevperspektiv. Mot bakgrund av en autentisk planeringssituation förklarar läraren sin arbetsgång vid skapande av ett nytt blogginlägg. Samtidigt förklarar han också varför bloggandet är ett elevfokuserat och elevnära arbetssätt.

Frågor att fundera över:

Hur kan du skapa en elevanpassad blogg?

Hur kan du bjuda in eleverna till att interagera med klassbloggen?

Att arbeta med modersmålsstöd

Modersmålsstöd kan öka elevernas förståelse av svenska språket. Här förklarar två sfi-lärare, varav den ena även fungerar som modersmålsstödjare, sitt samarbete. Kollegorna berättar hur de planerar och genomför undervisningen tillsammans och hur modersmålsstöd stöttar eleverna i klassrummet.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter till modersmålsstöd finns det i din verksamhet?

Hur kan ett bra samarbete mellan modersmålsstödjare och sfi-lärare se ut?

Att samarbeta modersmålslärare och SFI-lärare

I filmen berättar en rektor, en modersmålslärare och en sfi-lärare varför det är "suveränt bra" att vara en modersmålsbaserad sfi-skola där det arbetar nästan lika många modersmålslärare som sfi-lärare. Filmen belyser också hur lärarnas täta samarbete är organiserat och vilken roll ömsesidigheten spelar när det gäller det pedagogiska ansvaret för elevernas lärande. Utifrån ett elevperspektiv lyfter rektorn och lärarna fram flera fördelar med denna satsning på modersmålsundervisning.

Frågor att fundera över:

Hur ser du på schemalagt samarbete mellan sfi-lärare och modersmålsstödjare?

Vilka fördelar kan ett kollegialt samarbete ha för eleverna?

Att undervisa på modersmål och svenska

Det finns fördelar med ett utvecklat samarbete mellan sfi-lärare och modersmålslärare. Här förklarar två kollegor hur de samarbetar. De betonar vikten av gemensam lektionsplanering och förklarar varför det är viktigt att eleverna har tillgång till samma text på svenska som på modersmålet. Vidare delar lärarna med sig av sina positiva erfarenheter kring en gemensam bedömning av elevernas skriftspråksutveckling. I filmen besöker vi även klassrummet och ser hur undervisningen går till i praktiken.

Frågor att fundera över:

Hur kan ett bra samarbete mellan sfi-lärare och modersmålslärare kan se ut?

Inför vilka undervisningsmoment behöver dina elever modersmålsstöd?

Elevperspektiv på modersmålsstöd

I filmen Elevperspektiv på modersmålsstöd ger två sfi-elever sitt eget perspektiv på det modersmålsstöd som de har fått under sfi-studierna. De berättar på vilket sätt de blivit hjälpta av att ha tillgång till kontinuerligt modersmålsstöd under sfi-utbildningen, särskilt med tanke på att de saknade utbildningsbakgrund från hemlandet.

Frågor att fundera över:

Hur kan dina elevers förutsättningar förbättras med modersmålsstöd?

Vad tycker dina elever om modersmålsstöd?

Att kombinera modersmålsstöd och digitala verktyg i undervisningen

Vissa sfi-elever saknar både skolbakgrund och datorvana. I filmen berättar en modersmålslärare hur hon kombinerar modersmålsstöd och digitala verktyg i sin undervisning. Stöd på modersmålet underlättar för elever utan skolbakgrund och datorvana att lära sig att skriva på dator - och samtidigt öka både sin språkliga och digitala kompetens. I undervisningen lär de sig använda ett tangentbord och kan ta del av digitalt läs- och skrivstöd.

Frågor att fundera över:

Vilka fördelar kan olika digitala verktyg ha för dina elevers skriftspråksutveckling?

Hur kan de digitala verktygen underlätta i din undervisning?

Att utveckla sin yrkesidentitet i lärarrollen i SFI/SVA grund

Filmen belyser vad det innebär att vara lärare på studieväg 1. Här möter du en forskare som beskriver hur mångfacetterat yrket är. Hon lyfter fram vikten av regelbunden reflektion i syfte att ta fram den så kallade tysta kunskapen. Enligt forskaren behöver en systematisk och regelbunden reflektion ske både på individnivå och i kollegiet. Syftet med reflekterande förhållningssätt är att ta reda på vad som händer i klassrummet och varför. Det är också viktigt att få veta vilken typ av kunskap och fortbildning som enskilda lärare och arbetslaget är i behov av för att kunna utvecklas professionellt. Forskaren betonar också vikten av rektorns aktiva roll i processen.

Frågor att fundera över:

Vilka utmaningar har lärare som undervisar på studieväg 1?

Vilka kunskaper och vilken fortbildning behöver ni i kollegiet?

Att använda visuella texter (visuell och kritisk litteracitet)

I filmen Att använda visuella texter berättar en forskare vad visuell litteracitet är och varför det är viktigt att ge eleverna verktyg för tolkning av bild- och textmaterial som finns omkring oss i samhället. Forskaren betonar vikten av att möta elevernas kognitiva nivå vid valet av bilder och utgå från meningsfullhet och användbarhet. Hon förklarar också varför det är nödvändigt att som lärare vara klar över syftet med ett visst bildmaterial. Frågor som diskuteras är exempelvis: Hur och till vad ska bilderna användas? Vilken sorts bilder ska användas? Fotografier eller tecknade bilder? Förenklade eller mångtydiga bilder? Vilken roll spelar kulturella referensramar vid bildval och bildtolkning? Forskaren besvarar alla frågorna och illustrerar svaren med konkreta exempel.

Frågor att fundera över:

Hur väljer du foton och illustrationer till undervisningen?

Vilka fallgropar ser du i ditt bildval?

# data[].attributes.attachment_link.description
Här finns ett tjugotal filmer som vänder sig till dig som är lärare och undervisar vuxna i grundläggande litteracitet inom sfi eller i svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Filmerna fördjupar och konkretiserar delar inom de fem områdena grunder i skriftspråksutveckling, lärarens roll, modersmålets roll, texter i vardags- och yrkesliv samt digitala verktyg.

# data[].attributes.headline
Skriv in dina tankar och reflektioner om uppgiften från träff 4 i den här kolumnen. 

# data[].attributes.subject
Skriv in dina tankar och reflektioner om uppgiften från träff 4 i den här kolumnen. 

# data[].attributes.body
Klicka på plusset och lägg till din text.

# data[].attributes.body
Här kan du skapa dina flipgrids

# data[].attributes.attachment_link.title
Flip is a video discussion and sharing app, free from Microsoft.

# data[].attributes.attachment_link.description
Flip (formerly Flipgrid) is a video discussion and video sharing app, free from Microsoft, built for classrooms and beyond. Learn more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Being and becoming a teacher in initial literacy.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.body
Ivanas och Helenas uppdaterade lista från december 2017.

# data[].attributes.body
Klicka här, välj din grupp och spela in!

# data[].attributes.attachment_link.title
Praktisk kurs i grundläggande litteracitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Flipgrid is where social and emotional learning happens! The leading video discussion platform for millions of PreK to PhD educators, students, and families.