# data[].attributes.body
Tidslinje: Litteraturhistorien er bevidsthedshistorie (lærer os om forskellige tiders normer, værdier, følelser, tanker…)

Oldtid (1050) - 2018 (Senmodernitet)

Slægt, ære og skæbne

Slægt: Slægten er et fællesskab, der beskytter det enkelte menneske. Slægten er vigtig for ens identitet.

Ære: Ens ry er vigtigt. Ære kan styrke gennem ens handlinger. Ære er også bundet til ens slægt.

Skæbne: Det der skal ske sker. Man kan ikke kæmpe imod. Tager det som det kommer.

SAGA: episk, fortællende. Storhedstid for Island.

Vigtige personlige egenskaber i sagaen “Gisle Surssøns saga”

Tro mod sig selv, forblive den han er, forsvarer den han er + sine nærmeste

Modig, stolt, vedholdende, stor styrke, udholdende

Møder sin skæbne oprejst og fattet, frygtløs

Tro mod sin kone

Egenskaber, der ikke regnes for at være gode:

At gemme sig og ikke turde gå forrest.

Ikke gøre noget bare fordi man får penge for det.

At give op.

Der gøres meget ud af måden GS der på – at han dør værdigt, ærefuldt i kamp. Det er eftermælet der er vigtigt. Selve døden beskrives kun kort, men fjenden begraver ham fordi han er vigtig / en stor mand.

# data[].attributes.body
Middelalderen

1050-1536

Efter 1536 sker reformationen.

I middelalderen har kirken og kongen magten.

Den katolske kirke. Paven som bor i Rom er overhoved. Paven har nøglemagten og har den magt fordi den bestemmer om man kommer i himlen eller helvede.

Synd - hvis man går mod reglerne kan man komme ud af dem igen ved at betale, så man kan komme i himlen.

3 klasser i samfundet: Den bedende klasse bestående af præsterne, den kæmpende klasse bestående og fyrster og riddere og endelig den arbejdende klasse bestående af resten eller næsten alle.

Folkeviser (tryllevise og riddervisen) Ikke religiøse.

Intet forfatternavn, da det er gået igen og igen fra mund til mund

Intet årstal

Handler om overgange i livet

Tryllevise

Overnaturlige fænomener/væsner

Mennesker bliver lokket/forført

Kredser tit om forlovelsessituation

Riddervise

Kredser om konflikter mellem slægter. Foregår i et realistik, adeligt miljø. Handler om ære og hævn.

Religiøse:

Mariaviser

Aage og Else

Kristne tegn og symboler

Man skal kende Jesus Navn - vigtigt at man var kristen for den tid.

“Gør kors for dig”

“Slanger”

Kristendommen spillede en stor rolle i middelalderen. Havde en del magt og derfor er det ikke mærkeligt at det indgår i folkevisen.

Hvordan er livet efter døden?

Åge siger, at hun skal glæde sig fordi det er frydeligt, men ændre mening kun fordi han ikke vil have at hun dør.

I middelalderen havde kirken magten over de døde. Og derfor er der en del snak om livet efter døden, når det kommer til det kristne i folkevisen.

Symboler: himmel, genopstandelse, jomfru inden man bliver gift, blod

Kirkegård, kiste

Vi må formode, at det er den negative version der er gældende, og den positive, der bruges til at berolige Else. Det tyder Elses egne oplevelser, da hun følger ham til graven og ser han bliver gammelt.

Karakterstik:

Else: Ung, smuk, jomfru, rig, sorgfuld, trist, følsom, forelsket, mistroisk, vil være sammen med Åge for en hver pris – også følge ham i døden, modig, stoler på Åge, dør og sorg.

Åge: Ridder, forlovet med Else, død, mange følelser for Else, betænksom, beskyttende, gyldent hår = følelser, ungdom, kraft, rigdom. (alt det der visner og dør, da han går imod graven)

Tema:

Død, sorg, kærlighed/ægteskab, kristendom, hvad sker der efter døden, sorg kan være uoverkommelig og man vil hellere dø end at leve med sorgen.

http://heimskringla.no/wiki/Aage_og_Else

# data[].attributes.body
Renæssance:

1536-1660

Historie: Mennesket har værdi i selv sig. “Mennesket kommer i centrum”. Pesten kommer. Martin Luther går imod den katolske kirke – reformationen 1536 – protestanter.

Opfindelser

Prædikener på modersmål, bibel på dansk, salmebog (får at få bibelbøger sendt rundt, kommer Bogtrykkerkunsten – vidensboom. Ekstrem stor viden kommer i omløb.

Kompas, så man kan rejse og finde vej

Krudt, som kan bruges i krig.

Videnskaberne vokser, bla. astronomisk observationer og studier af kroppen. Fx, at jorden ikke er i centrum, men det er solen.

Litteratur:

Portrætter som fremhæver individet.

Romaner, noveller og essays er fra renæssancen.

Jeg’et: Døende, troende, en synder, trist, ked af det, tynget af sin samvittighed, håbefuld, trøstet, glad

Du’et: Jesus, frelser, har taget menneskets synder og skyld på sig, trøster jeg’et, guddommelig, genopstandelse og fare til himmels

Temaer:

Døden, usikkerhed, som indfinder sig i dødsøjeblikket, tryghed og håb, tro/kristendom, frelse

Genre: Salme - lyrisk tekst

Skal synges af menigheden og udtrykke fællesskab i kirken.

# data[].attributes.body
Barokken:

1660-1720

Enevælden: Kongen får helt centralt og åben magt. Mange ritualer omkring døden for de rige, så man kan vise, at man har magt.

Nye politiske alliancer - borger standen, der er blevet rig ved handel, vil også have indflydelse. Adelen må afgive magt.

Dyrker det overdrevne, det iscenesatte, det overlæssede, voldsomme udtryk for at vise hvor meget værdi de har. Kaldes også for mod-reformationen.

Finder baroktræk ved steder og litteratur, kunst, arkitektur, musik.

Vanitas-motivet: Malerier fulde af symboler der viser at vi er dødeligt, skrøbelige (som et timeglas eller noget der nemt kan gå i stykker)

Stilleben med bøger og manuskript og et kranium:

Sort, grå, hvid, grøn

Kraniet symbolisere døden, timeglas symbolisere at vi er dødelige

Rodet, skrøbelige ting

Edward malede for det meste engelske tekster og ting der blev brugt for det engelske marked.

Det første man får øje på er kraniet, normalperspektiv

Vanitas er en billedfremstilling af det, at man skal huske af man er døende, som viser livets skrøbelighed. Der indgik også mange objekter, som symboliserede magten. Det er iscenesat.

# data[].attributes.body
Oplysningstiden:

1720-1800

Historisk: Videnskaben bliver mere ‘’open-minded’’ - Der er massere af undersøgelser og videnskabelige projekter i gang. Størst er den franske encyklopædi - der forsøger at samle og systematisere alt viden.

Obduktioner er også et eksempel. Mennesket sættes fri. Det er viden og fornuft, der bliver de nye nøgleord frem for religion og tro.

Litteratur:

Forfatteren Holberg er en vigtig repræsentant for perioden - både sagprosa og fiktion. Mest kendt for sin komedie.

Nøgleordet: fornuft.

Rationalitet/rationalisme; at det er baseret på fornuft.

Borgerlig offentlighed; hvor man mødes i kaffeklubber/saloner og diskuterer/drøfter tidens spørgsmål.

1. Kompositionsanalyse

·      Få overblik over teksten ved at lave en kompositionsanalyse, hvor I inddeler epistlen i mindre afsnit og giver dem overskrifter.

Den er ikke kronologisk, da afsenderen bare fortæller om hvad han har oplevet og hvilke episoder han har haft gennem tiden, uden at fortælle det i rækkefølge.

Starter i en media res.

1-3

Udgangspunkt i konkret ex på en døende; Madam. N. N.

4-28:

Fornuften er suspenderet når det gælder døden.

18-49:

Døden er det eneste vi kan være sikre på sker

49-54: At alle skal dø kan have en beroligende virkning på agonisten (den døende)

55-68: Holbergs egen oplevelse af at være tæt på døden.

68-76: Ikke-religiøs ‘’opmuntring’’: Døden som aftenselskab

76-resten: Konklusion om Mad. N. N. og hendes datter

Påstande:

Fornuften er suspenderet når det gælder døden

Døden kan have en beroligende virkning på den døende

Vigtig er at han bruger eksempler som belæg.

# data[].attributes.body
Romantikken:

1800-1870

Historie:

Nationale revolutioner - peger på løsrivelse fra marki/kongemagt/enevælden. Ønkser om mere demokratiske styreformer.

Grundloven i Danmark 1849.

Danmark bliver mindre (vi mistede Norge)

Voksende nationalisme og nationalfølelse

Litteratur:

Følelser, fantasi og drømme

Organismetanken: Naturen er besjælet; levende (ånden er i naturen)

Panetisme: Gud er i alt

Store temaer er kærlighed, historien og naturen

Barnet i Graven

Tid og sted:

Datid

Det foregår i huset, begravelsen, når hun går gennem byen, kirkegården

Det starter allerede med at barnet er dødt.

Derefter kommer begravelsesdagen, kunne godt tage nogle dage.

‘’Begravelsesdagen kom’’

‘’Saaledes gik Begravelsesdagen og flere Dage fulgte med’’

Efter denne sætning;

‘’Een Nat, Manden lyttede efter hendes Aandedrag og troede forvist, at hun fandt Hvile og Lettels’’

Når det kommer til den nat,

Tiden begynder at give mere mening fordi vi ved at efter den sætning foregår situationen ud i et

I underverden er der fra morens perspektiv rigtig dystert, mens sønnen kan se alt muligt fordi han er sendt derned af gud (han er rigtig død) mens moren ikke kan se det.

‘’Men Moderen saae Intet, der hvor Barnet pegede, Intet, uden den sorte Nat; hun saae med jordiske Øine, saae ikke saaledes som Barnet, det Gud havde kaldt til sig, hun hørte Klangen, Tonerne, men hun fornam ikke Ordet, det hun havde at troe. ‘’

‘’Kirkegaarden laae som et Tag over hendes Hoved.’’

Som om at kirkegården nu er over hende og de er nu nede i graven.

"Saa deiligt er der ikke oppe paa Jorden! seer Du, Moder! seer Du dem Allesammen! det er Lyksalighed!"

Sønnen kan godt lide døden.

Hc Andersen mener, at livet efter døden er smuk og at efterladte bare må give slip på dem der er døde, fordi døden er smuk; det er Lyksalighed! siger sønnen

Familien sørger. Forældrene sørger mest og moren sørger mere end faren;

‘’Hjerter sørge, grebne især ved Forældrenes Smerte, Faderen var nedbøiet, men Moderen overvældet af den store Sorg.’’

Faren har lettere ved at acceptere døden;

‘’Da hun vaagnede, kom op og vilde see sit Barn, sagde Manden hende i Taarer: "Vi have lukket Laaget; det maatte skee!"

Sorgen har overtaget moren;

‘’Kisten blev Bragt til Graven, den trøsteløse Moder sad hos sine unge Døttre, hun saae paa dem, uden at see dem, hendes Tanker havde ikke mere med Hjemmet at gjøre, hun overgav sig til Sorgen, og den kastede hende som Søen kaster Skibet, der har mistet Ror og Styrer.’’

# data[].attributes.body
Det moderne gennembrud:

Historisk:

Næringsfrihedsloven

Industrialisering - maskiner overtager arbejde

Transportmidler, jernbanen

Urbanisering - flytning til byen

Konkurrence med arbejdet i industrien - lave lønninger

Arbejderbevægelser vokser frem til 1870’erne

Virksomhedsejerne bliver den nye elite og adelen og jordejerne blev for alvor skubbet i baggrund

Litteratur:

Georg Brandes opfordre til at man skal sætte problemer til debat

Forhold mellem kønnene

Samfundsforhold

Litteraturen skal være realistisk, ikke romantisk.

Karen:

Indre: Bange, har frygt og ydmyghed, ikke vandt til at være i hovedstaden, prøver at overbevise, fattig, har et barn, kender ikke faren, god tro, naiv, ikke så klog, udsat

Ydre: Blegt ansigt, kjertelar på kinden, tynd og lille, iført et lysebrunt overstykke, jakke (som var gammel) - ‘’havde kendt bedre dage’’, soldaterstøvler, kjoleskørt, ung (ligner næsten et barn)

Forhistorie: Hun havde et job hos Madammen, en pæn stilling med 4 kroner om måneden, da hun blev gravid kom hun til Stiftelsen, og da hun så fødte, kunne hun ik komme tilbage til Madam Olsen, hendes far er død er blevet smidt ud af sin stedmor, kender ikke hendes barns far.

Madam Olsen:

Jordemor

Arbejdsgiver

Ifølge Karen er hun sød og hjælpsom, men det ved vi ikke.

Barnets far:

Barnets far kan Karen ikke regne med, arbejder sandsynligvis på en gård på landet (noget med hans lugt at gøre), Intet navn.

Politikonstablen:

Man får en udefra beskrivelsen af Karen

Læst at folk med høje stillinger

Minder udefra synsvinklen om læserens egen?

Giver det læseren en større indlevelsen.

Giver mere brutal slutning på novellen.

Hjælper tilsyneladende - men forbedrer ikke deres situation.

Den ‘’lille’’ uskyldige forkølelse, mens Karen og hendes barn og sidder og fryser ihjel (kontrast). Kæmpe forskelle i samfundet på hvordan folk har det.

Døden i Karens jul:

Døden beskrives barsk, brutalt, realistisk med mange detaljer

Sammenligning med H.C. Andersens historie:

HCA: Ender lykkeligt, positivt efterliv, en form for parallelverden.

Karens jul: Ender brutalt, men realistisk.

Det er romantikkens harmoni vs. den brutale, rå virkelighed i det moderne gennembrud.

5)

Slutreplikken ligner hinanden

Tro og religion spiller langt større rolle i Barnet i graven. Skylder tiden.

Viser konstablens slutreplik, hvordan tidens syn var på børn uden for ægteskabet

Lægger op til debat (Brandes) af kvindens situation. Amalie Skram sætter fokus på sociale forskelle.

‘’Karens jul’’

Titlen signalerer med ordet ‘’jul’’ - glæde, familie, men forfatteren Amalie Skram viser os, at virkeligheden nogle gange ligger langt væk fra den forestilling om julen. Titlen kan også sige noget om, at Karen er alene, ikke har andre. Titlen signalerer kontrast.

Tematik:

Ensomhed, vanskelige vilkår for kvinder/enlige mødre, peger på samfundsproblem; kønsforskelle (faren tog ikke ansvar), fattigdom, konstablen og madam olsen tager heller ikke ansvar. Troen er en støtteklud som dulmer konstablens samvittighed, men løser ikke problemer.

# data[].attributes.body
De store krige:

1900-1945

Historie:

De to verdenskrige;

Får betydning for DK socialt, politisk og økonomisk + for opfattelsen af døden.

Teknisk/teknologi skaber ikke kun fremskridt, men bruges destruktivt i krigene - fx. våbenteknologi.

WW2 - ideologierne der står overfor hinanden, bla. Nazisme + kommunisme.

Massedød, civile tab, industriel dødsmaskine i form af gaskamrene. Det var meningsløst, grusomt og tilfældigt at dø i krig.

Litteratur:

I starten af århundredet, er der stor optimisme, hvor i slutningen af perioden opstår der desillusion. Værdisammenbrud.

+ kommunisme som blev kaldt totalitære, hvilket betød de ikke tillod politisk modstand i landet, og betragtede alle politiske modstandere som fjender af staten.

# data[].attributes.body
Efterkrigstid:

1945-1980

Genopbygget verden og øge velstand i den vestlige verden - forbedrede levevilkår

Angst for at der skal komme nye krige - angst for atomvåben

Den kolde krig - våbenkapløb i gang

Stedfortræderkrige

Marshallhjælp

Velfærdsmodel

Ungdomsoprør- og eksperimenter med nye livsformer

Institutionalisering af plejeopgaver

Litteratur:

Værditab

Kulturpessimisme

Eksistentialisme

Meningsløshed, det absurde og gruteske

Det moderne, fremmedgjorde liv

Våbenkapløb

Våbenkapløbet gik ud på, at supermagterne USA og Sovjetunionen prøvede at skræmme / true hinanden på tværs ved at sige at de vil angribe hinanden med deres atomvåben. Det var ligesom et kapløb om hvem der mest var i stand til at udslette den anden parter.