# data[].attributes.body
sådan kommer du ind på den.
1.
www.google.dk
2.søg på kahoot
3.klik på link nr. 2 på google
4. log ind på kahoot
5. søg på nbpedersen
6.klik på arbejdesmiljø
https://create.kahoot.it/details/arbejdesmilj/077a63e6-0183-4fb6-b213-80b3ab6fb802

# data[].attributes.body
Hvad er nærdemokrati?​
Demokrati baseret på den enkelte borgers mulighed for at være med til at træffe beslutninger der vedrører lokalområdet.

Hvad var formålet med kommunalreformen i 2007.​
Formålet med kommunalreformen var at skabe et nyt og bedre danmark. Borgerne i Danmark skal opleve en endnu bedre og mere sammenhængende offentlig service.

Hvordan foregår beslutningsprocessen i kommuner?​
De fleste kommuner har udvalgsstyre. Borgmesteren er øverste administrative leder af hele administrationen og er som den eneste politiker fuldtidslønnet.

Hvordan foregår beslutningsprocessen i regionerne?

# data[].attributes.body
1.Beskriv med dine egne ord begreberne; selvbestemmelse, medbestemmelse og tag stilling til hvilke forskelle og ligheder der kan være ved disse to begreber i det pædagogiske arbejde.

Selvbestemmelse: Er at man har retten til selv at bestemme over eget liv og træffe egne beslutninger.
Medbestemmelse:
Er retten til at bestemme sammen med andre og til at udøve sine borgerrettigheder.

Træffe beslutninger i fællesskab med det pædagogiske personale.

2.Hvornår må du anvende magtanvendelse, og hvad skal du foretage dig når du har været nødsaget til at anvende magt?

Magtanvendelse må udføres når borgeren er for fare for sig selv eller andre. hvis det sker skal det ske så varesomt og kortvarigt som muligt og med størst mulig hensyntagen til den pågældende borger og andre som er tilstede.

3.I hvilken lov kan du finde viden om regler for magtanvendelse?

I Serviceloven finder man viden om magtanvendelse.

4.Beskriv mindsteindgrebsprincippet?

Mindsteindgrebsprincippet Omhandler anbringelse af børn på sikrede institutioner som bliver sat i  Isolation. Princippet går skal søgere for at det bliver indberettet til kommunen.

5.Skal personer over 18 år, der er umyndiggjort have stemmeret? (Argumenter med henvisning til relevant lovgivning og konventioner for din holdning).

Nej de må ikke stemme. Og det synes jeg er godt for når borgerne bliver umyndiggjort så kan de ikke rigtig følge med i vores samfund og derfor synes jeg ikke de skal ha stemmeret.

# data[].attributes.body
fysisk funktionsnedsættelse:
En fysisk funktionsnedsættelse er en funktionsnedsættelse som har betydning for individets fysisk, at borgeren har besvær med at bevæge kroppen eller enkelte dele af kroppens funktioner ikke fungere optimalt.

Psykisk funktionsnedsættelse:
En psykisk funktionsnedsættelse er ofte svær at se da det er i hjernen funktionsnedsættelse forgår. Det kan eksempelvis være Autisme, ADHD eller lign.

Synligt handicap:
Et synligt handicap er ofte fysiske funktionsnedsættelser, men nogle fysiske handicaps er ikke altid synlige, da det kan være i perioder borgeren har besvær. Eksempelvis med sklerose er det meget forskelligt om borgeren har behov for kørestol fast, eller måske i perioder.
Det kan også være et manglende ben, arm eller lign.

Usynligt handicap
Et usynligt handicap er ofte de psykiske funktionsnedsættelser, dem du ikke nødvendigvis kan se hvad at kigge på det enkelte individ.

Muskelsvind:
Muskelsvind er et fællesnavn for en række forskellige neuromuskulære sygdomme.
Når du har muskelsvind, betyder det at dine muskler i kroppen svinder ind og omdanner sig til arvæv. Du derfor kan have udfordringer med at bevæge dig, tale, trække vejret med mere.
I øjeblikket har man kendskab til ca. 25 forskellige muskelsvinddiagnoser. Heriblandt er sklerose én af dem.
Sygdommene giver sig udslag i forskellige former for funktionsnedsættelser/handicap.
Der er stor forskel på de enkelte diagnoser og på, hvordan de udvikler sig.

Borgere med muskelsvind er udfordrede i forskellig grad, men tilfælles har de alle at de i højere eller mindre grad har besvær med at bevæge kroppen, da musklerne langsomt svinder ind. Borgerne kan have behov for hjælp til dagligdagens gøremål, så som tage tøj på, handle ind, gøre rent eller lign. da kroppen bliver hurtigt træt.

Borgere med muskelsvind har udfordringer i forskelligt sværhedsgrad med at bruge kroppen fysisk. Det er meget individuelt, og kan også forekomme i perioder.

3000 mennesker har muskelsvind i Danmark, ca. 2500 i så svær grad at de har behov for hjælpe midler i form af, kørestol, respirator, hjælp til dagligdagens gøremål, med mere.

Synsnedsættelse:
Synsnedsættelse skyldes, at synsindtrykket bliver ændret et eller andet sted på vejen gennem øjet og synsnerven til hjernen

ca. 67,8 % af danskerne bruger briller eller kontaktlinser.

39 mio. verden over er blinde.

90 % af verdens blinde og svagtseende bor i udviklingslandene.

Blinde og svagtsynede har oftest problemer med dagligdagens gøremål, og har brug for hjælp til praktiske ting i hverdagen.

Downs:
Downs skyldtes en kromosomfejl i hjernen. Downs er en medfødt funktionsnedsættelse og kan ikke opstå længere henne i livet.

Personer med downs har sværere ved at tillærer sig viden og er ikke på udviklingstrin svarerende til deres alder.

Der er over 2000 mennesker i Danmark med Downs.

Hjerneskadet:
Personer med hjerneskade har ofte problemer med deres reaktionsevne, og har svært ved at kommunikere, kan have adfærdsproblemer, eller være bevægelseshæmmede.

Hjerneskade kan både være medfødt men kan også forekomme ved en ulykke, eksempelvis trafik uheld, fald eller lign.

75.000 mennsker i Danmark er ramt af hjerneskade grundet apoleksi (hjerneblødning ell. blodprop)
ca. 47.000 grundet anden erhvervet hjerneskade.

Autisme:
Mennesker med autisme har svært ved at indgå i sociale relationer, og har svært ved at vise empati. De er har en anderledes og forsinket udvikling. Autisme er medfødt og viser sig oftest indenfor de første 3 år af deres liv.

Personer med Autisme har brug for meget struktur i deres hverdag, og har svært ved pludselige ændringer i hverdagen.

ca. 1% af befolkningen i Danmark har Autisme. I alt ca, 40.000-50.000.

Skizofreni:
Skizofreni er en funktionsnedsættelse som giver ændringer i tanker og adfærd hos personer med dianogsen. Sygdommen kan komme i perioder, hvor man er ude af stand til at skelne mellem virkelighed og egne forestillinger.  Dette kan være vrangforestillinger og hallucinationer.

Der er ca. 3500 nye tilfælde af skizofreni hvert år.
ca. 30-40 tusinde personer i Danmark er ramt af skizofreni.

Handicapkonventionen:
Handicap konventionen er FN som har udformet en lovgivning som er med til at give handicappede samme rettigheder til uddannelse og livevilkår som personer uden handicap.

Omsorgspligten:
I social service loven står beskrevet at det offentlige har aktiv omsorgsforpligtelse over for mennesker med med betydelig og varig funktionsnedsættelse.

# data[].attributes.body
Er det en god beslutning fra ledelsens side, at den sparsomme tid bruges på hyggelige aktiviteter for beboerne frem for at bade dem hver dag, nu hvor beboerne ikke selv forstår situationen så godt?

Ellens værdighed før hendes hjerneskade, var meget højt. På den måde at hun gik op i sig selv og hvilke tøj hun havde på. Den måde ose at hun var renlig. Efter hendes hjerneskade er hun blevet en dame med mindre værdighed. Det skal forstås på den måde at den er blevet mindre fordi hun ikke tænker på sin renlighed så meget som hun har gjord, og faktisk ikke tage være på sig selv.

Psykisk velværd
Hendes Psykisk velværd bliver sat højt at ledelsen, ved at de heller vil bruge tiden på hyggelige aktiviteter. Men hvor jeg mener at hendes Fysisk velværd burde blive sat højere ved at hun kan få lov til at gå mere i bad for det var det hun gik op i tidligere altså før hendes hjerneskade.

Det er en god ide fra ledelsens side da de andre beboer måske ikke har samme situation som Ellen, men synes at ledelsen burde lave en speciel aftale med Ellen så hendes værdighed bliver holdt højt og hun kan få hjælp med at gå i bad 2-3 gange om ugen. Hendes værdighed falder måske når hun har afføring i bukserne og ikke kan komme i bad efterfølgende. Det er vigtigt at Ellen føler sig set og hørt hvis hun gerne vil mere i bad og vigtigt fra ledelses side at de kommunikerer på en respektfuldt måde og skaber plads og tid til hun kan komme mere i bad.

Synes i, Ellens mand kunne være behjælpelig på en måde der gør, at hendes værdighed respekterets?

Ja hendes mand kan være meget behjælpelig, så hun kan komme mere i bad. På den måde hjælper det at hendes værdighed respekteretes.
Det kan ose være en dårlig ting at lade hendes mand hjælpe hende, da deres relation kan ændre sig på den måde at Ellen kan føle sig krænket fordi det er hendes mand som skal gøre hende ren imens hun gerne vil ren og smuk for ham.

# data[].attributes.body
case til Anders

# data[].attributes.body
1: hvad betyder det at du skal adskille det private, personlige og professionelle?​

At man kan adskille de 3 ting. Og ikke fortæller sine private ting til sine medarbejder.
Det private er når man kommunikere med folk man har følelsesmæssige relationer til.

Det personlige er den måde man kommunikere på ved dele sin personlighed, med andre.

Det professionelle er når man indgår i sit arbejde fx med sine kollegaer.

2. Forklar Johari vinduet. Deriblandt det kendte område, blinde pletter, det skjulte område og det det ukendte​

3. Forklar med dine egene ord de fem principper for anerkendende kommunikation.​

4. Forklar med dine egne ord Transaktions analysen og beskriv hvad du kan bruge den til.

# data[].attributes.body
Opgave om seksualitet
Jeg vil som pædagogik aisstenet, snakke med min leder om det og holde et møde med Eva. Om vejledning og signaler  man sender ud når man klæder sig. Fortælle hende om hun altid har ret til at sige stop/fra over for mænd hvis hun synes det bliver for meget. Snakke med hende om kropsprog. Og snakke med hende om sikkerhed (kondomer, p-piller, p-stav) og vigtigheden at have sikker sex.

Jeg ville styrke hendes handle kompetance (Det med at sige fra) På den måde at forklare konsekvenserne af at blive udnytte. det er vigtigt hun lærer at sige fra og sætte egne grænser, det udvikler også hendes psykiske og sociale velvære at hun kender sine grænser.

Jeg ville snakke med hende om signaler og vise hende hvilke signaler man sender for man tager udfordrende tøj på eller bare helt almindeligt tøj på. Ved at vise hende nogen billeder af personer med forskelligt tøj på.
Eva tager ifølge min meningen det udfordrende tøj på fordi hun gerne vil ha opmærksomhed og anderkendelse fra andre. For at hjælpe hende med det vil jeg sætte hende igang med en aktivitet hun er god til og prøve på den måde at få de andre beboere og andre pædagoger til at give hende positiv respons, så hendes selvtillid og selvværd bliver styrket.

Det er vigtigt at have en dialog med Eva om de forskellige præventions muligheder og om konsekvenserne af  ikke ar benytte dette.