# data[].attributes.body
jeg har set på din padlet og syntes at du har arbejdet rigtig fint med fagene pædagogik, kommunikation og samfundsfag. jeg vil gerne anbefale dig at du skriver lidt mere med dine egne ord og ikke anvender andres formuleringer, for når du gør det virker det så meget bedre. f.eks. når du skriver om din mening om alle skal have stemmeret.

# data[].attributes.body
Historie om Martin. Histore 6.
Hvad tror du Martin følte da han stod på scenen?: Jeg tror helt klart Martin følte at han slet ikke var klar og tryg nok til at kunne stå på scenen foran alle de mennesker. For det første var hans faste kontaktperson der ikke som virkelig har stor betydning for ham. Det hjælper heller ikke at pædagogerne bliver irriteret på ham da det bare ville stresse ham mere.

Hvad kunne personalet have gjort for at undgå denne situation?: De kunne have startet med at lade være med at blive irriteret på ham da det ikke gør ham mere tryg. Og de kunne have prøvet at tage en stille og rolig snak med ham omkring at det er helt op til ham selv om han har lyst eller ej.

Skulle Martin have haft lov til at overhovedet ikke at deltage i forestillingen?: Ja det skulle han helt klart da han virkede som om han var klar til at stille sig op på scenen.

# data[].attributes.body
Fysisk funktionsnedsættelse:

En fysisk funktionsnedsættelse er en funktionsnedsættelse som har betydning for individets fysisk, at borgeren har besvær med at bevæge kroppen eller enkelte dele af kroppens funktioner ikke fungere optimalt.

Psykisk funktionsnedsættelse:

En psykisk funktionsnedsættelse er ofte svær at se da det er i hjernen funktionsnedsættelse forgår. Det kan eksempelvis være Autisme, ADHD eller lign.

Synligt handicap: Et synligt handicap er ofte fysiske funktionsnedsættelser, men nogle fysiske handicaps er ikke altid synlige, da det kan være i perioder borgeren har besvær. Eksempelvis med sklerose er det meget forskelligt om borgeren har behov for kørestol fast, eller måske i perioder. Det kan også være et manglende ben, arm eller lign.

Usynligt handicap:

Et usynligt handicap er ofte de psykiske funktionsnedsættelser, dem du ikke nødvendigvis kan se hvad at kigge på det enkelte individ.

Muskelsvind:

Muskelsvind er et fællesnavn for en række forskellige neuromuskulære sygdomme. Når du har muskelsvind, betyder det at dine muskler i kroppen svinder ind og omdanner sig til arvæv. Du derfor kan have udfordringer med at bevæge dig, tale, trække vejret med mere. I øjeblikket har man kendskab til ca. 25 forskellige muskelsvinddiagnoser. Heriblandt er sklerose én af dem. Sygdommene giver sig udslag i forskellige former for funktionsned-sættelser/handicap.

Der er stor forskel på de enkelte diagnoser og på, hvordan de udvikler sig. Borgere med muskelsvind er udfordrede i forskellig grad, men tilfælles har de alle at de i højere eller mindre grad har besvær med at bevæge kroppen, da musklerne langsomt svinder ind. Borgerne kan have behov for hjælp til dagligdagens gøremål, så som tage tøj på, handle ind, gøre rent eller lign. da kroppen bliver hurtigt træt. Borgere med muskelsvind har udfordringer i forskelligt sværhedsgrad med at bruge kroppen fysisk.

Det er meget individuelt, og kan også forekomme i perioder. 3000 mennesker har muskelsvind i Danmark, ca. 2500 i så svær grad at de har behov for hjælpe midler i form af, kørestol, respirator, hjælp til dagligdagens gøremål, med mere.

Synsnedsættelse:
Synet, er et handicap som gør så man ikke kan se særlig godt eller man også risikere at være helt blind som gør at der er en masse hverdags situationer som er svære at få gjort.

Synsnedsættelse skyldes, at synsindtrykket bliver ændret et eller andet sted på vejen gennem øjet og synsnerven til hjernen ca. 67,8 % af danskerne bruger briller eller kontaktlinser.

39 mio. verden over er blinde. 90 % af verdens blinde og svagtseende bor i udviklingslandene. Blinde og svagtsynede har oftest problemer med dagligdagens gøremål, og har brug for hjælp til praktiske ting i hverdagen.

Downs:
Downs er en sygdom som er medfødt fra barnsben. Dette er et handicap som påvirker både hjernen og ens krop. Downs er der 13% chance for at få kraft som barn.

Downs skyldtes en kromosomfejl i hjernen. Downs er en funktions-nedsættelse og kan ikke opstå længere henne i livet. Personer med downs har sværere ved at tillærer sig viden og er ikke på udviklingstrin svarende til deres alder. Der er over 2000 mennesker i Danmark med Downs.

Hjerneskadet:
Man kan være hjerneskadet på mange måder og det kan komme på mange forskellige måder. Man kan være født med en hjerneskade men man kan også få det efter man kan have været ude og for en ulykke. eksempelvis trafik uheld, fald eller lign. 75.000 mennesker i Danmark er ramt af hjerneskade grundet apopleksi (hjerneblødning el. blodprop) ca. 47.000 grundet anden erhvervet hjerneskade. Med en hjerneskade kan det påvirke hele kroppen og lamme kroppen.

Personer med hjerneskade har ofte problemer med deres reaktionsevne, og har svært ved at kommunikere, kan have adfærdsproblemer, eller være bevægelseshæmmede.

Autisme:

Mennesker med autisme har svært ved at indgå i sociale relationer, og har svært ved at vise empati. De er har en anderledes og forsinket udvikling. Autisme er medfødt og viser sig oftest indenfor de første 3 år af deres liv. Personer med Autisme har brug for meget struktur i deres hverdag, og har svært ved pludselige ændringer i hverdagen. ca. 1% af befolkningen i Danmark har Autisme. I alt ca, 40.000-50.000.

Skizofreni:
Er en sygdom i hjernen, der giver ændringer i tanker og adfærd. Sygdommen kan være til at ændre ens hverdag og man kan komme fuldstændig ud af den på ingen tid.

Sygdommen kan komme i perioder, hvor man er ude af stand til at skelne mellem virkelighed og egne forestillinger. Dette kan være vrangforestillinger og hallucinationer. Der er ca. 3500 nye tilfælde af skizofreni hvert år. ca. 30-40 tusinde personer i Danmark er ramt af skizofreni.

Handicapkonventionen:

Handicap konventionen er FN som har udformet en lovgivning som er med til at give handicappede samme rettigheder til uddannelse og levevilkår som personer uden handicap. Omsorgspligten: I social service loven står beskrevet at det offentlige har aktiv omsorgsforpligtelse over for mennesker med betydelig og varig funktionsnedsættelse.

# data[].attributes.body
Bjarne Brun Jensen
Abc metoden
Case om Ole:
Hvordan vil i vejlede Ole og Birgitte?: Jeg ville sætte mig ned med en af de andre ansatte på bostedet og forklare dem på deres niveau hvor vigtigt det er at bruge eksempelvis beskyttelse. Og forklare hvad der kan ske ved at have sex og det kan have nogle konsekvenser.
Hvad vil jeres fokus være?: Vi ville fortælle dem noget viden omkring sex. Og der er nogle konsekvenser omkring det med at have sex. Det er bare utrolig vigtig at man fortælle dem det på en ordenlig måde så de ikke misforstår det man siger til dem.
Hvem skal involveres i dette? Det skal begge parter alså Ole og Birgitte. Plus jeg synes alle de ansatte skal have indblik i det hele.

# data[].attributes.body
hvad betyder det at du skal adskille det private, personlige og professionelle?:
Man skal kende grænsen for hvad man deler med andre på sin arbejdsplads det er både kollegaere og børn, forældre og beboere ( alt efter hvad man laver). Man skal som professionel ikke bliver følelses-mæssigt involveret og påvirket.

Privat kommunikation er følelses-mæssigt som man deler med ex.vis familie, venner, kæreste og kan være om fremtidsdrømme, byture m.m.

Personlig kommunikation omhandler at man deler sin personlighed. Ex.vis hvordan man er som menneske såsom humor, energi, hvor struk-tureret man er m.m.

Professionel kommunikation er på ens arbejdsplads. Det omhandler kommunikation med kollegaer, forældre, børn og/eller borgere ( alt efter hvad man laver).  Professionel kommunikation kan både være med kollegaer, problematikker med børn og eller forældre m.m.

Det er vigtigt at man i professionel kommunikation er faglig, bevidst og velovervejet.

Man skal ligeledes have empati og evne til at sætte sig ind i andres følelser.

Endeligt så skal man overvejde de 3 p’er (professionel, personlig, privat).

Forklar Johari vinduet. Deriblandt det kendte område, blinde pletter, det skjulte område og det det ukendte?:
Johari Vinduet handler om vores personliged i en model lavet af to amerikanske psykologer Joseph Luft og Harrington Ingham.

Det er et kommunikationsvindue hvor ruderne ændre sig alt efter hvem du er sammen med og hvor godt du kender dem.Det udvider sig eller bliver mindre alt efter hvor interesseret du er i dem og hvad du ønsker de skal vide om dig.

Kendte område: Den del af din personlighed som er kendt af dig selv og af de andre ( ses i modellens øverste venstre hjørne). Det er de sider af din personlighed, som du åbent viser til andre.  Størrelsen er afhængigt af hvor godt du kender dem du er sammen med. Ex.vis fakta om ens navn, uddannelse, men det kan også være følelser ex.vis at man elsker fodbold eller ens drømme.

Blinde Pletter: Er den del af din personlighed som andre kan se men som du ikke selv kan se ( ses i øverste højre hjørne af modellen). Ex.vis venner kan ses hvor imoulvis eller utålmodig man er, men man er ikke selvv bevidst herom

Det Skjulte område: det som man godt selv ved men som ingen andre kender til ( se i modellens nederste venstre hjørne). Ex.vis at man har et lavt selvværd men skjuler det for andre med ens væremåde eller påklædning.

Det ukendte: det som man ikke selv er bevist om, og som andre ikke kan se ( er i modellens nederste højre hjørne). Det er her man ex.vis gemmer å traumer eller tabuer, som vi ikke selv er bevidste om, men som er en del af vores personlighed. Noget ligger lige under overfladen og andet ligger dybt begravet i personligheden. Det kan f.eks. dukke op hvis man skal holde et oplæg til personalemøde eller lign.

Forklar med dine egne ord de fem principper for anerkendende kommunikation.:
1)

Man skal tage udgangspunkt i det positive og holde fokus på ressourcerne og det der virker. God ide med fast rammer. Ved gruppearbejde og personalemøde kan man tage en runde eller have det som fast punkt med ” det der virker”

2)

Man skal fortælle om det, der går godt. Fortælle andre når de gøre noget godt. Det skal være ægte anerkendelse og ikke ros, da det kan virke nedladende som ex.vis ”næhh hvor er du dygtig”.

3)

Man skal interesser dig for den, man taler med. Være ægte interesseret i de andre mennesker. Så forstår man bedre deres motiver og deres handlinger.

4)
Man skal anerkende den andens følelser – også når man man sige nej. Man kan f.eks. siger

” jeg kan godt forstå, at du er vred, men…”

5) Man skal være konkret og tydelig  sig ex.vis ” jeg vil gerne have, at du….”

man skal være aktivt lyttende som består både af den verbale og den nonverbale kommunikation.

Nonverbal kommunikation kan være øjenkontakt, små nik opmuntrende smil m.m.

Verbal kommunikation består i at spejle følelser, at omfurmulere, bruge nøgleord, holde pauser og stille spørgsmål.

Ikke voldelig kommunikation kaldes også girafsprog. Det er en anerkendende kommunikationsform som sætter fokus på sprog og kommunikation i forbindelse med konflikters op- og nedtrapning. Man bliver på egen banehalvdel og giver udtryk for sine egne behov, holder sig til sagen og lytter til modparten med empati.

Ulvesprog er det modsatte af girafsprog. Der vurderer og anklager man den anden og har svært ved at holde sig ikke til sagen samt man høre det man vil høre.

Forklar med dine egne ord Transaktions analysen og beskriv hvad du kan bruge den til:
Transakationsanalysen er et redskab til at analysere relationerne mellem mennesker i en samtale.  Den ser på hvilken rolle vi indtager, når vi taler med nogen og hvordan modparten reagere på den rolle, vi har taget.

Man kan bruge Transakationsanalysen til at forstå de relationer der er i kommunikation mellem mennesker, og hvilke niveauer disse relationer befinder sig på. Derudover der den også på hvad der foregår mellem mennesker når de kommunikere. Derudover bruges den ti at undersøge, forstå, hvad der er galt når vi har svært ed at tale sammen.

Vi har 3 jeg-tilstande.

F= forældrejeget, hvor man indtager forældrerollen som enten beskytter eller opdrager.

B= barnejeget, som kan komme til udtryk på to måder, enten som det tilpassede barn ( TB) som føjer sig og gør hvad det får besked på. Eller som de frie barn ( FB) som gør hvad det har lyst til – det er kreativt, nysgerrigt og oprørsk.

V= Voksenjeget, som er når man er fornuftig, rationel, praktisk og analytisk.  Man tænker sig om før man taler samt lader andre tin af personlighed ligge i baggrunden og lader den først komme frem, når det er hensigtsmæssigt.

Der er forskellige krydsende og dobbelte transakationer

Transakationsanalysem kan bruges til at holde øje med, hvor man befinder sig i en kommunikatonssituation og hvor den anden befinder sig.

Den kan også bruges til at forklare hvorfor kommunikationen går galt ex.vis usikkerhed eller uklarhed.

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi:
-Støtter eller kompenserer for en nedsat funktionsevne hos en borger.
-Med til at blive mere selvhjulpne.
-Sikre lige rettigheder for alle borger
-Med til at øge borgernes livskvalitet.
-Være med til at skåne personale.
-Med til at understøtte læring.
-Frigive arbejdskraft og ressourcer.
-Robotter bliver brugt i at støtte sociale relationer

Opgave 1- Vasketoiletter og spiserobetter:
Hvad er din holdning til velfærdsteknologiske løsninger?: Det gir en masse livskvalitet hos borgerne, og man kan spare en masse ressourcer og penge.

Kom med eksempler på, hvordan velfærdsteknologiske løsninger kan gøre en positiv forskel i hverdagen for den pædagogiske målgruppen?: At borgerne får en større social relation til eksempel en robot eller robot dyr. Og de bliver understøttede i deres udvikling.

Gå på google og søg på etik og velfærdsteknologi.

Kan du komme i tanke om nogle etiske udfordringer ved de tre velfærdsteknologier løsninger?: -At de ikke får det sociale når de erstatter mennesker med robotter.

svar på spørgsmål 2+3:
Jeg kan ikke lige komme i tanke om, at jeg har savnet en løsning på en udfordring jeg er stødt på i min hverdag i min praktik med min pædagogiske målgruppe.

Men ren ønsketænkning, så kunne opfindelse af en robot til at vaske børn eller ældre i enden, når de havde lavet i bleen, være en rigtig god velværdsteknologisk løsning.  Det kunne være en minirobot hånd, der stod på  pulsebordet eller på stativ, så man kunne tage den med hen til en seng, toilet eller lignende. I hånden kunne man så sætte vaskeklude som klarede at tørre enden på den pædagogiske målgruppe. Så skulle  man kun skifte servietten i robothånden, når den havde smit den i posen/spanden der stod ved siden af eller var monteret på robotten.

Det skulle foregå ved en føler på robotten, som kunne føle, hvor den skulle vaske og tørre.

Man ville jo stadigvæk være der som PAU, SOSU eller lign. ved den pædagogiske målgruppe, så den sociale kontakt ville stadigvæk være tilstede, men man ville kunne undgå, at skulle stå med hænderne i "lorten" og dermed også afhjælpe noget hygiejne.

En anden ting, som jeg tænker kunne være rigtig interssant, at få ind i den pædagogiske praktisk, og som i virkeligheden  nok ikke er så langt væk fra at kunne blive virkelighed kunne være, at man i den pædagogiske praktisk fik mere digital redskaber ved, at man ex.vis fik en 3D printer og/eller en laserskærer.

Man kunne så tænke kreativitet og skabe nogle mere kreative idé genre i forhold til hvad man kan idag.

Man kunne lave et digitalt værksted istedet for et et træværksted og så med en 3D printer og / eller en laserskærer lave nogle helt andre og mere moderne ting med børnene.

# data[].attributes.body
Padletspørgsmål 19.4.2018
til selvbestemmelse, medbestemmelse og Magtanvendelse:
1) beskriv med dine egne ord begreberne: selvbestemmelse, medbestemmelse, og tag stilling til hvilke forskelle og ligheder der kan være ved disse to begreber i det pædagogiske arbejde ?
S elvbestemmelse : er retten til at bestemme over sig selv, sit eget liv og træffe egne beslutninger  - også når man er handicappet. ex.vis hvor man vil bo, hvor man vil arbejde m.m.
Man bestemmer suværent selv i sit eget hjem

Medbestemmelse: er retten til at bestemme sammen med andre og til at udøvre sine brugerrettigheder. Personer med funktionsnedsættelse er ligesådan stillet og skal medinddrages i beslutninger der vedrører dem.

Forskelle og ligheder mellem selvbestemmelse og medbestemmelse:
Til forskel fra medbestemmelse og selvbestemmelse i pædagogiske sammenhænge en indre forbundethed mellem barnet/borgeren og den sociale kontekst som denne indgår i som person. Det betyder, at personen hverken forudsættes at kunne klare sine udviklingsmål og bestræbelser på indflydelse alene, på egen hånd eller kun lejlighedsvis og vilkårligt.

I et selvbestemmelses perspektiv opfattes barnet/borgeren i en pædagogisk institution derimod som udgangspunkt lige fra starten som del af en helhed, individ i en socialt kontekst,  subjekt i et handlefællesskab med andre børn /borgere og voksne. Det har konsekvenser for hvordan man handler i pædagogisk praksis i hverdagen og på mere overordnet niveau.

Der er med andre ord i selvbestemmelse en nødvendig forbundethed og potential konstruktiv forbindelse mellem den enkelte og det fælles, både menneskeligt og pædagogisk. Det, som barnet / borgeren gør påvirker direkte eller indirekte andre og andet.

2) hvornår må du anvende magtanvelselse, og hvad skal du fortage dig når du har været nødsaget til at anvende magt ?
Magtanvendelse må anvendes hvis det vurderes at personen ikke er i stand til at træffe rationelle beslutninger og ikke forstår konsekvensen af egne valg. Det vil oftest være mennekser der er udviklingshæmmet, demente, hjerneskadede eller svært multihandicappede personer.

Det kan kun tillades i enkelte situationer ex.vis når det handler om beboernes værdighed, sociale relationer og sundhedstilstand. ex.vis hygiejne hvor man må fastholde dem ved tandbørstning, klipning , fjernelse af madrester m.m.
Hvis man har fået tilladelse må man som pædagagoisk personale holde beboeren fast men man må ikke bruge hjælpemiddler  - det må alså ikke være et fysisk overgreb.

Alle former for vagtanvendelse skal indberettes til forvaltningen i kommunen. Også hvis magten er med tilladelse. En sådan registrering er en måde at sikre beboernes rettigheder på. Beboerne og de pårørende har dermed også klagemuligheder.

3) I hvilken lov kan du finde viden om regler for magtanvendelse ?
Det findes i Serviceloven.

4) beskriv mindsteindgrebsprincippet
Man skal overveje forskellige muligheder der kan være i den eksakte situation man står i.
Man skal overveje fordele og ulemper.
Udgangspunktet skal altid være hvad der bedst for beboeren og valg af det som er mindst indgribende og krænkende - alså middels princip.

ex. kunne være at en beboer er overvægtig og har sukkersyge samt overspiser. Han forstå ikke sammenhængen med sygdommen, overvægten, mad og motion. Man kunne stræbe efter motivere ham til at dyrke motion, cykle, gå tur, spille bold m.m. så han måske kunne tabe sig.
5) skal personer over 18 år, der er umyndiggjort have stemmeret ? ( argumenter med henvisning til relevant lovgivning og konventioner for din holdning ).

I 2016 blev loven ændretog gav umyndiggjorte personer mulighed for at stemme til kommunal-, regions- og europaparlamentsvalg.

Højesteret stadfæstede i januar en dom om, at det ikke var i strid med hverken grundloven, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller FN’s Handicapkonvention, da fire psykisk handicappede, som var under værgemål, blev nægtet adgang til at stemme ved folketingsvalget i 2015.

Selv politikkerne fra de forskellige partier i folketinget er meget uenige om dette spørgsmål og der er både for og imod.

Jeg syntes også det er svært at sige direkte for eller imod og det
kan diskuteres meget frem og tilbage da demokrati er en alvorlig sag med rettigheder og pligter.

-----------------------------------------------------------

Vi er alle ligeværdige, men ikke ligestillede hvad kan der ligge i den sætning?:
------------------------------------
Opgave til fredag den 6.4.2018:
Se case nedenfor om sprog/sprogstimulering/ sprogproblemer/ to sprogsproblematikker etc.

Problemstillinger:
Kræver ekstra stor opmærksomhed og tid på grund af traumer fra deres hjemland:
Pigerne vil formentlig kræve ekstra opmærksomhed og det er derfor vigtigt, at sætte sig ind i det enkelte barns sitation.

Pigerne behøver ikke at have oplevet ting selv, men kan blive påvirket af forældrenes reaktioner. Det kaldes sekundær traumatisering.

Grundlæggende er det derfor meget vigtigt, at skabe et trygt og tillidsfuldt forhold til barnet.

Den svenske børnelæge Lars Gustafsson har udviklet en model, som beskriver hvilken støtte et traumatiseret barn har brug for  fra pædagogisk personela

S= struktur

T= Tale og tid

R= ritualer

O= organiseret leg

F = forældre samarbejde.

Denne model tror jeg vil være god at bruge i arbejdet med pigerne.

Hvordan kan jeg få dem til at snakke dansk?: Her ville jeg bruge sprogstimulering. Man kan træne børnesprog bevidst og systematisk og dermed øge deres indlæring så meget, at det de normalt ville være mere end 9 måneder om at lære  - lære de nu på 6 måneder med målrettet sprogtræning.

Sprogstimulerende aktiviteter kan laves med pigerne selv som en leg.

Det er vigtigt, at jeg taler med dem og stiller spørgsmål.

Fanger deres interesse og inddrager dem i samtalen.

Udvider deres ordforråd ved at bruge de ord de kender i forskellige sammenhænge.

Give pigerne adgang til sprogstimulerende aktiviteter, blandt andet ved spil, computer, sprogkasser piktugram m.m

Ex. På sprogstimulerende aktiviteter:

Bogstavleg

Sange/sanglege

Højtlæsning

Dialogisk læsning

Emner om forskellige ting – ex.vis kroppen

Ture ud af huset – opleve nyt, snakke om det.

Dialogisk læsning er en af de effektive metoder til sprog-stimulering. Det er højtlæsning, hvor man sprogstimulere mens man læser højt for børnene.

Dialogisk læsning kan deles op i 3 dele: før læsning, under læsning og efter læsning.

Kommunikation og samarbejdet med forældrene:
Forældresamarbejdet har stor betydning for pigernes oplevelse af hverdagen i børnehaven. Hvis pigerne fornemmer at personalet og forældre har tillid og en god relation til hinanden vil pigerne også opleve tryghed.  Det er derfor vigtigt at skabe en god relation til forældrene om dette. Pigernes udvikling og sprog skabes både i familien og i børnehaven = dobbeltsocialisering.

Det er derfor vigtigt, at have en tæt samarbejde og gensidig forventnings-afstemning.

På første møde med tolken der er det vigtigt, at fortælle om børnehavens rytme og rutiner.

Her kunne man snakke om, hvor vigtigt det er for pigerne, at der er rimelige faste aflevering- og hente tidspunkter, så de kommer ind i de daglige rytmer.

Måske også snakke om, at mor eller far godt må blive længere i institutionen i en indkøringsperioden.

Jeg vil få lavet en folder til forældrene på deres sprog, om børnehavens handlingsplan, rytme, regler m.m.

Jeg vil også i min kommunikation med forældrene være klar i det jeg fortæller og måske skal det gøres kort og klart i forhold til at forældrene heller ikke taler dansk.

Jeg vil på mødet med tolken  få lavet en handlingsplan for hvad vi arbejder / laver af aktiviteter og sprogstimulering m.m med pigerne i børnehaven  for at de kan falde til, blive trygge, få sociale relationer, bliver inkluderet og lære det danske sprog bedre og bedre.

Dette er vigtig, så forældrene også ved hvad der sker, så de kan spørge ind til det derhjemme og snakke med pigerne om det.

Og ikke mindst meget vigtigt, at snakke med forældrene om, at det er vigtigt at de støtter op om det vi planlægger for pigerne, så de kan blive effektueret. Alså at de for eksempelvis afleveres og hentes nogenlunde, så de kan komme ind i rytmen, være med at spise m.m.

Så vil jeg lave opfølgningsmøder med tolk hver måned (i hvertilfald til at starte  med) , for at fortælle forældrene hvordan pigerne trives, hvordan de udvikler sig, høre hvordan de oplever det, og vi kan sammen snakke om der er nogle ting der skal ændres, gøres anderledes m.m. Og de kan også få gjort opmærksom på, hvis de har nogle ting til os. Altså se om handlingsplanen følges / holder.

Piktugrammet som jeg ville lave til pigerne om børnehavens rytme kan også bruges til forældrene, så de kan se rytmen i børnehaven, tiderne for de forskellige ting m.m. i dagligdagen.

Jeg vil hver dag når de henter forsøge ( trods sprogbarriere) at fortælle via piktugrammet og billeder  og vise dem tingene hvad pigerne har lavet og hvordan de har haft det ( glade, kede af det m.m).

Padlet spørgsmål magtanvendelse:
1) Selvbestemmelse: Man selv kan tage vare på sig selv og træffe sin egen valgt. Medbestemmelse: Man kan råde og vejlede og man med bestemmende til det der skal laves.

2) Jeg må foretage magtanvendelse hvis jeg står i en presset situation hvor jeg ikke kan gøre andet end at bruge magtanvendelse hvis en står med en kniv foreksempel og truer mig.

3) Det er service loven

4) Hvis det er absolut nødvendigt med anvendelse af tvangsmæssige foranstaltninger for at undgå væsentlig personskade, så skal det altid være den mindst indgribende foranstaltning der finder anvendelse, som dog samtidig skal være en tilstrækkelig foranstaltning

5) Det synes jeg bestemt de skal da de har lige så meget at sige til samfundet som normal fungerende mennesker har.

# data[].attributes.body
kap 12 arbejdsmiljø og ergonomi hovedpunkter:
der er på mange arbejdspladser stort fokus på arbejdsmiljøet fori et velfungerende arbejdsmiljø har store fordele for medarbejdere, arbpladsen og den pædagogiske målgruppe.

arb.miljø omhandler alle de tiltag, der er med til at sikre alle medarbejdere en sund og sikker arbejdsdag.

arb.miljøområdet ere reguleret af loven om arb.miljø og loven dæller alle områder af arbmiljøet.

udgangspunktet for at skabet et godt arba.miljø er, at arbejdsgiver. ledelse og ansatter er indstillet på at abejde sammen om at skabe sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen.

Arbejdstilsynet er en styrelse, der høre under Beskæftigelsesministeriet, og dets opgave er at vejlede virksomheder, brancearbejdsmiljøråd, arbejdsmarkedets arganisationer og offentligeheden om arbmiljømæssige spørgsmål.

alle arb.pladser skal ifølge arb.miljøloven udarbejde en skriftlig arbejdspladsvurdering ( APV).

NÅr der er sket en arbejdsulykke har man pligt til at anmelde ulykken senest ni dage efter den første fraværsdag.

ved erhvervssygdomme skal anmeldelsen ske hurtigst muligt og senest otte uger eftr at den ansatte er blevet opmærksom på sin sygdom.

kap 13 psykosocialt arbejdsmiljø hovedpunkter
Et godt psykosocialt arb.miljø er sammen med et fysiske arb.miljø medvirkende til, at du opnår arbejdsglæde.

et godt psykosocialt arb.miljø kræver at arbejdspladsen er et sted, hvor medarbejderne kommunikere og samarbejder med hinanden på en professionel måde.

at være professionel vil sige, at du er klar over, hvor grænsen går mellem det profesionelle , personlige og private.

hvis både medarbejdernes og ledelsen indbyrdes forhold er præget af tillid, retfærdighed og et godt samarbejde, er der god basis for at udvikle en høj social kapital.

der er en række psykosociale forhold på arbejdet, som hænger sammen med arb.miljøet og føre til bedre trivsel. Disse forhold bliver kaldt de positive faktorer.

Usikkerhed kan føre til frustrationer og dårlig stemning på arbejdspladsen, og det er med til at belaste det psykosociale arbmiljø.

Mobning er et stort problem på pædagogiske arbejdspladser. En undersøgelse har vist at 22 % af de adspurgte er blevet mobbet på deres nuværende eller tidligere arbejdsplads.

mobning kan foregå åbent og direkte eller skjult og inddirekte.

det er ledelsen på arbejdspladsen som har ansvaret for at forebygge mobning.

Det er vigtigt at have en handlingsplan som kan bruges, hvis der opstår mobning.

kap 14 - forebyggelse af konflikter og vold - hovedpunkter
uenigheder er ofteste positive og udviklende.

uenigheder kan dog udvikle sig til konflikter, hvis de ikke bliver stoppet i tide.

når en konflikt bliver værre og værre, taler man om en optrapning af konflikten.

aktiv lytning er en af de vigtigste samtalemetoder, du kan bruge til at trappe konflikter ned med.

I aktiv lytning skal du øve dig i at lade den anden tale.

en anden vigtig metode til at nedtrappe konflikter, er at kommunikere anerkendende.

girafsprog er også konfliktnedtrappende. budskabet er er: bliv på egen banehalvdel og brug jeg-budskabet.

den holdning, du har til konflikten viser sig tydeligt i dit sprog, både mundligt og kropsligt.

du er rollemodel for dine kollegaer og den pædagogiske målgruppe

hvis konflikter på arbejdspladsen udvikler sig til vold og aggressiv adfærd, kan det får alvorlige konsekvenser for dit helbred.

arbejdstilsynet opdeler vold i henholdvis fysisk og psykisk vold.

siden 2010 er alle offentlige arbejdspladser blevet forpligtet til at have retningslinjer for indsatsen mod vold.

der bør altid være en plan for kriseberedskabet på enhver arbejdsplads.

kap 15  undgå stress på arbejdspladsen - hpvedpunkter
stress er et stort problem i hverdagen for mange danskere og rammer c. her tredje pædagogiske medarbejder i løbet af et arbejdsliv.

stress opstår typisk i situationer, hvor der er en ubalance mellem de krav, som arbejdspladsen stiller og de ressourcer som medarbejderen har til rådighed.

produktionen af hormonerne adrealin, noraadrenalin og kortisol stiger når man er stresset. Hormonerne bliver derfor kaldt stress- eller kamphormoner.

den langvarige stress opstår når de situationer, der sætter dit alarmberedskab i gang og ikke forsvinder.

der er ikke altid muligt selv at klare situationer med stress. derfor et det vigtigt at man på arbejdspladsen er klar til at hjæpe kolleger med at håndtere stress.

omdrejningspunktet for anerkendende kommunikation er de gode oplevelser i hverdagen - dem, der gives os glæde, energi, velvære, begejstring og gåpåmod.

anerkendende kommunikation har fokus på at etablere et arb.miljø, hvor det er vigtigt, at man ikek finder fej og kritiserer hinanden.

hvis du er glad for dit arbejde, påvirker det resten af dit liv med familie, venner og fritidsinteresser.

kap 16 det fysiske arbejdsmiljø - hovedpunkter
Et godt fysisk arb.miljø på arbejdspladsen medvirker til mindre fysisk nedslidning, nedsætter sygefraværet og øger din og dine kollegers trivsel.

Et godt indeklima har en positiv betydning for sundheden og handler ex.vis om frisk luft, temperatur, lyd og lys.

en anden del af fysisk arb.miljø er den daglige mængde af støj. hvis du dagligt er udsat for et højt støjniveau kan det føre til træthed, koncentrationsbesvær samt høreskade som ex.vis tinnitus.

En god akustik afhænger af rummets placering med exvis møbler og vægbeklædning.

gode pladsforhold og hensigtsmæssig indretning af møbler i institutionen betyder meget for et godt fysisk arb.miljø.

Sikkerheden er en vigtig del af det pædagogiske arbejdet i værkstedet.

kap 17 pad godt på din krop - hovedpuntker.
lergonomisk arb.miljø skal hjælp dig til at undgå tunge løft og samtidig gøre dig opmærksom på, hvordan du bedst bruger din krop.

god indretning af arbejdspladsen, variation af arbejdsopgaverne og hensigtsmæssig brug af arb.stillinger er med til at skåne din krop.

det er vigtigt at du udnytter de ressourcer den pædagogiske målgruppe har og lader den gøre så meget muligt selv.

ensidigt gentaget arbejde er ensartet ebvægelser, som man gentager meget ofter hver dag i en stor del af arbejdsdagen.

for at spare på kroppen for unødvendige belastninger skal man bruge arbejdsstillinger  som egner sig til ens arbejder ex.vis forflytninger m.m.

man skal anvende hjælpemidler der det er relevant, såsom lifte m.m.

forflytnignsteknik er den arbejdsmetode man skal bruge når man skal hjælpe en borger med funktionsnedsættelse med at flytte sig fra et sted til et andet.

når man arbejder med forflytninger kan man udnytte sin viden om de fysiske love for at skåne både ens selv og borgeren. De fysiske love er ex.vis tyngdekraften, gnidlingsmodstand, skråplan og vægtstangsprincippet.

kap 18 det kemiske arb.miljø - hovedpunkter
Man skal være ekstrea opmærksom på det kemiske arb.miljø både i forhold til ens eget og den pædagogiske målgruppes helbred.

allergi er en tilstand, hvor kroppen er overfølsom over for bestemte kemiske stoffer.

der findes både naturlige kemiske stoffer og kunstige kemiske stoffer.

næsten alle dagligvarer og andre produkter indeholder forskellige kemiske stoffer. Det gælder fødevare, vaske og rengørings midler, møbler, tøj legetøj m.m.

hvis man vil have et rengøringsmiddel som belaster miljø og sundhed mindst muligt så skal man vælge et med miljømærke ex.vis svanen.

det er altid ledelsens ansvar at der er retningslinjer for medicinhåndtering på ens arbjedsplads og at man er oplært i at håndtere medicin.

rester af medicin afleveres til forrældre eller apotek hvor det destrueres.

# data[].attributes.body
Padlet spørgsmål
1)Beskriv med dine egne ord hvilke områder der ligger under henholdsvis stat, kommune og regioner:
Under staten ligger følgende områder:
politi,forsvar, udenrigspolitik og ambassader, videregående uddannelser, gymnasier, erhvervsskoler, national kulturm skatteopkrævning, togtrafik og centraladministration/lovgivning.
Danmark er opdelt i 5 regioner.

Regionernes opgaver er inddelt i tre hovedområder: Sundhed, som skal sikre sygehusdriften, psykiatrisk behandling og praktiserende lægers arbejde. Regional udvikling beskæftiger de sig med erhvervsudvikling, turisme og den kollektive trafik. Social - og specialundervisningsområdet der levere de blandt andet botilbud og undervisning for psykisk syge, misbrugere og handicappede.
Foruden stat og regioner er Danmark opdelt i 98 kommuner. Mange af de offentlige opgaver løses af kommunen. Regionerne er afhængige af tilskud fra kommuner og fra staten. tilskuddet får de i tre portioner - en til hvert af de tre hovedområder. Og pengene må ikke flyttes fra det ene område til det andet.

Kommunen skal sørge for at driften af skoler og daginstitutioner for børn, plejehjem og anden ældreomsorg, sygedomsforebyggelse, socialvæsnet, arbejdsformidling, biblioteker, idrætsanlæg, kulturaktiviteter, fysisk planlægning for hele kommunernes areal, lokale veje, kloaker og miljøtilsyn. Kommunerne kan opkræve skat. De fastsætter selv skatteprocenten der skal gælde i deres område. Staten forventer dog at kommunerne tager hensyn til landets økonomi når de fastsætter kommuneskatten.

I både stat, kommune og regioner har politikerne en administration som består af embedesmænd der er ansat til at lave undersøgelser og forarbejde før beslutninger træffes og når de er truffet så skal administrationen/ den kommunale forvaltning bidrage til at beslutningerne bliver gennemført og omsat til handling. Dette omhandler blandt andet hvor kan ex.vis et plejehjem placeres, lave budget for hvad det koster, hente tilbud fra arkitekt / byggefirma mm.

2) Hvad er nærdemokrati
Nærdemokrati er det som vedrøre mig og i den kommune som ex.vis jer bor. Der er i hver kommuen lokale folkevalgte i en kommunalbestyrelse og kan i mange situation beder forstå og repræsentere de lokale og deres behov og ønsker.
Nærdemokratiet gør det muligt for kommunerne at eksperimentere med løsninger der tager hensyn til de lokale krav. Lokalpolitikerne kan også afprøve forkellige former for borgerinddragelse m.m.

Nærdemokratiet sikre også at vi som borgere gennem fælles dialog lære de demokratiske spilleregler og samtidig får indflydelse på lokale beslutninger. Vi lærer gennem dialog med andre borger de demokratiske spilleregler og at afveje vores egne personlige interesser i.f.t. andres borgerns intereser ex.vis ved debatmøder. På den måde kan nærdemokrati udvikle vælgerne og styrke deres demokratiske kultur.

3) hvad var formålet med kommunalreformen i 2007
I kommunalreformene som trådte i kraft i 2007 der blev fordeling af opgaver og kommunernes nye geografiske grænser fastsat. Det betød markante ændringer for den organisatoriske struktur og opgavefordelingen i den offentlige sektor i Danmark. 271 kommuner blev til 98 store kommuner, og 14 amter blev nedlagt og i stedet blev der skabt 5 regioner.

Mange rådhuse blev nedsat og mange måtte finde andet job. Mange tidligere politiske beslutninger måtte laves om så så ex.vis at kommuneskatten og f.eks. prisen for at få passet et barn i daginstitution blev den samme i hele kommunen ( tidligere havde det været flere kommuner).

Målet med denne reform var at skabe større og mere effktive kommuner og regioner.

Kommunen fik også en række opgaver som bedst løses hvis de samarbejder med hinanden og med deres region. Til det formål nedsatte kommunerne 5 kommunekontaktråd - et inden for hver region.

Her mødes borgmesterne og aftaler samarbejdet med hinanden og regionerne.

4) hvor mange kommuner og regioner er der i Danmark ?
Der er 5 regioner og 98 kommuner

5) hvordan foregår beslutningsprocessen i kommuner ?
Der er ikke parlamentarisme i kommunerne hvilket er på grund af at der ikke sker en formel regeringsdannelse når de folkevalgte kommunalpolitikere vælger borgmester og fordeler de øvrige udvalgsposter imellem sig.
Kommunalpolitikerne er samlet i en kommunalbestyrelse som administrerer kommunens budget og træffer de største beslutninger. Mere konkrete sager løses i udvalgene under kommunalbestyrelsen.
Beslutningsprocessen i kommunerne er byget sådan op at større beslutninger behandles i flere udvalg.
Ex.vis sammenlægning af 2 plejehjem - der skal det først behandles på social- og ældre uvalget og når det der er godkendt så skal det økonomiudvalget vurderer sagen før den endeligt skal besluttes i kommunalbestyrelsen.
Økonomiudvalget har ifølge lovgivningen en særlig tilladelse til at afvise og/eller godkende beslutninger udfra hensynet til kommunens samlet økonomi.
Når beslutninger endelig truffet er det den kommunale forvaltnings opgave at planlægge det endelige om byggeriet og sammenlægningen af de 2 plejehjem.

6)hvordan foregår beslutningsprocessen i regionerne ?
Der træffes de overordnet beslutniner i regionsråd, der ligesom kommunalbestyrelsen består af folkevalgte politikere. Heller ikke her er der parlamentarisme. Regionsrådsformanden er i spidsen for regionsrådet og leder den regionale forvaltning.

Før et beslutningsoplæg når til regionsrådet er det typisk blevet behandlet i et af de rådgivende udvalg, som regionsrådet har nedsat. De rådgivende udvalgt beskæftiger sig med specifikke områder i ca. 1 år af gangen. Et udvalg kan ex.vis se på forholdene for kroniske syge.

Forslagene fra de rådgivende udvalg behandles i regionernes forretningsudvalg før de forelægges for regionsrådet.

Forretningsudvalget er et mindre udvalt end regionsrådet og det er det eneste fast udvalg under regionsrådet.

# data[].attributes.body
Handicapidært
Sundhed:
Personlig udvikling: Jonas gennemgår en kæmpe personlig udvikling og det har nok givet ham stor motivation i livet at han har noget han er så god til

Deltagelse og inklusion: Hende den handicappet der ridder i starten har et kæmpe vindergen som nok driver hende til at deltage og hun elsker at træne.