# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бульба Тамара Олександрівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”Особливості інтонації безсполучникових складних речень”

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета: навчальна: поглибити в учнів знання про безсполучникове складне речення, смислові відношення між його частинами; ознайомити з основними видами інтона…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бульба Тамара Олександрівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”Особливості інтонації безсполучникових складних речень”

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета: навчальна: поглибити в учнів знання про безсполучникове складне речення, смислові відношення між його частинами; ознайомити з основними видами інтона…

# data[].attributes.attachment_link.description
Зачекайте, «Всеосвіта» завантажується…

# data[].attributes.body
_  ______ р.                         Українська література                                    9 клас

Урок № 38

Тема: Колізія морального і національно-культурного вибору в образах синів Тараса Бульби. Вплив творчості М. Гоголя на розвиток українського письменства

Мета (формувати компетентності): предметні: уміння характеризувати образи синів Тараса Бульби (Остапа й Андрія), розкривати силу характеру Остапа й причини трагедії Андрія; виразного читання, усного зв’язного мовлення, усного словесного малювання; ключові: розвиток навичок порівняльної характеристики персонажів; інформаційну: уміння працювати з текстом, знаходити потрібну інформацію; громадянську: почуття гордості за волелюбний український народ, повагу до історичної спадщини країни; формування громадянської позиції школярів.

Тип уроку: урок-дослідження

Обладнання:   портрети письменника; тексти повісті «Тарас Бульба»; ілюстрації до твору; репродукція картини М. Дерегуса «Загибель Остапа»; художній фільм «Тарас Бульба».

Це поема, сповнена трагічної сили, трагічної величі, картин сильних характерів, сильних пристрастей.

В. Белінський

У кожного своя доля і свій шлях широкий…

Т. Шевченко

Хід уроку

І. Організаційний момент

ІІ. Актуалізація опорних знань

1. Розташуйте події у правильному порядку

Облога Дубна

Повернення синів додому

Вибір Андрія

Поїздка на Січ

Помста батька

Мужність і витримка Остапа під час катування

Життя на Січі

Друга зустріч Андрія з дочкою польського воєводи

Загибель Тараса Бульби

Жорстокий бій

Смерть Андрія

Спогади братів про навчання в академії

Ключ

1.Повернення синів додому

2.Поїздка на Січ

3.Спогади братів про навчання в академії

4.Життя на Січі

5.Облога Дубна

6.Друга зустріч Андрія з дочкою польського воєводи

7.Вибір Андрія

8.Жорстокий бій

9.Смерть Андрія

10.Мужність і витримка Остапа під час катування

11.Помста батька

12.Загибель Тараса Бульби

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сурмай Анна Дмитрівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Конспект уроку ”Колізія морального і національно-культурного вибору в образах синів Тараса Бульби. Вплив творчості М. Гоголя на розвиток українського письменства”

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета (формувати компетентності): предметні: уміння характеризувати образи синів Тараса Бульби (Остапа й Андрія), розкривати силу характеру Остапа й причини…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кацедан Оксана Сергіївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА”

# data[].attributes.attachment_link.description
ПРЕЗЕНТАЦІЙ ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кацедан Оксана Сергіївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА”

# data[].attributes.attachment_link.description
ПРЕЗЕНТАЦІЙ ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кацедан Оксана Сергіївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА”

# data[].attributes.attachment_link.description
ПРЕЗЕНТАЦІЙ ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кацедан Оксана Сергіївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА”

# data[].attributes.attachment_link.description
ПРЕЗЕНТАЦІЙ ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА…

# data[].attributes.body
21 лютого

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кацедан Оксана Сергіївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА”

# data[].attributes.attachment_link.description
ПРЕЗЕНТАЦІЙ ”КОЛІЗІЯ МОРАЛЬНОГО Й НАЦІОНАЛЬНО-КУЛЬТУРНОГО ВИБОРУ В ОБРАЗАХ СИНІВ ТАРАСА БУЛЬБИ. ВПЛИВ ТВОРЧОСТІ ГОГОЛЯ НА РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО ПИСЬМЕНСТВА…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Образ Тараса Бульби в повісті М. В. Гоголя втілює всі кращі якості, властиві героїчній особистості епохи боротьби українського народу за визволення від гніту поляків. Характеристика Тараса Бульби з цитатами допоможе розкрити його образ.

"Тарас Бульба" характеристика Тараса

Тарас Бульба - головний герой однойменної повісті М. В. Гоголя, козацький полковник, хоробрий воїн, батько Остапа й Андрія. Це дуже вольова людина, вірою і правдою захищає свою вітчизну і релігію. Він був одним з корінних козацьких полковників старого гарту. Відрізнявся грубою прямотою і суворою вдачею. Незважаючи на свій похилий вік, він був досить сильний фізично і морально. Для цього героя важливо бути захисником, воїном, вірним товаришем і патріотом. Тому дружина майже його не бачила, хіба що два-три дні на рік. Сім'я для нього на другому плані, хоча виховання та освіта дітей були дуже важливими. Обидва сини, Остап і Андрій, були відправлені на навчання до Києва.

Після повернення він вирішив їх навчити школі життя і сам відвіз в Запоріжжі, де вони пішли війною на поляків. Він вважав, що "нет лучшей науки для молодого человека, как Запорожская Сечь". В ході битви з поляками, стало очевидно, що молодший син Андрій здатний відректися від усіх заради любові до жінки. Не пробачивши йому слабкості, боягузтва і зради, Тарас Бульба власноруч його вбив, навіть не поховавши. А заради старшого сина, який був справжнім воїном, і сміливо боровся за батьківщину, він готовий був на все.

Але доля виявилася жорстока до старого козака і відняла у нього і Остапа. Той був полонений і страчений у Варшаві. Тарас Бульба був присутній при страті сина і нічого не зміг вдіяти. В кінці повісті військо польського гетьмана Миколи Полоцького наздогнало і Тараса. Він був прив'язаний залізним ланцюгом до дерева і спалений.

Останні миті життя самого Тараса сповнені героїзму і самовідданої любові до товаришів по зброї. Тарас не думав про свою швидку і болісну смерть, не відчував болю в палаючих ногах. Він був сповнений бажання виручити своїх відважних соратників, які потрапили в біду, він допоміг їм врятуватися, сподіваючись на те, що друзі його продовжать святу справу, на яку він життя своє поклав. Безсумнівно, Тарас Бульба був героєм свого часу. Зображуючи його, автор використовував події з життя інших видатних командирів і отаманів.

Риси характеру Тараса Бульби: сміливий, мужній, рішучий, завзятий, вірний свой Вітчизні.

Цитатна характеристика Тараса Бульби
1) "Та коли на те пішло,то й я з вами їду!.. Якого дідька мені тут ждати? Я поїду з вами на Запорожжя". 2) "Козак не на те, щоб морочитися з бабами". 3) "Ось так лупцюй кожного, як мене стусав. Нікому не спускай". 4) "А що, панове? Є ще порох в порохівницях? Чи не ослабла козацька сила? Чи не гнуться козаки?" 5) "...промовив слово до козаків, - не на те, щоб їх підбадьорити, бо знав він, що й без того міцний дух мають козаки, а просто самому кортіло висловити все те, що було в нього на серці".
6) "Бульба був страшенно впертий. Тарас був із корінних полковників давнього гарту: весь він удався в бойове завзяття і відзначився крицевою щирістю своєї вдачі. Він кохався у простому побуті козацькому...".
8) "... Тарас полковник, - дай Боже йому віку довгого і щоб таких полковників було більше в Україні! .." 9) "... Багато хто переймав польські звичаї, заводили розкіш, чудові прислуги, соколів, ловчих, обіди, двори. Тарасу було це не до снаги. Він любив просте життя козаків і пересварився з тими з своїх товаришів, які були прихильні до варшавської сторони, називаючи їх холопами польських панів ... " 10) "... Зупинився синовбивець і довго дивився на бездиханне тіло ..."
7) "Все давало йому перевагу над іншими: і його літа, і бувалість, і вміння керувати своїм військом, і величезна ненависть до ворога".

11) "...Тарас був надзвичайно важкий і дебелий ... "

12) "Бульба був страшенно впертий."

13) "Він таки й любив поніжитись у теплі, коли бував удома."

14. "Старий Тарас думав про давню давнину: перед ним проходила його молодість, його літа, - літа, що промайнули і не вернуться, згадуючи які, завжди тужить козак, бажаючи, щоб молодість тривала все його життя."

15) "- Стій же й не ворушися! Я тебе породив, я тебе й уб'ю! - промовив Тарас."

План характеристики Тараса Бульби

Аудіокнига "Тарас Бульба" українською

# data[].attributes.attachment_link.title
"Тарас Бульба" характеристика головного героя - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Образ Тараса Бульби в повісті М. В. Гоголя втілює всі кращі якості, властиві героїчній особистості епохи боротьби українського народу за визволення від гніту поляків. Характеристика Тараса Бульби з цитатами допоможе розкрити його образ. Тарас Бульба - головний герой однойменної повісті М. В. Гоголя, козацький полковник, хоробрий воїн, батько Остапа й Андрія.

# data[].attributes.body
19 лютого

https://www.slideshare.net/slideshow/ss-75340885/75340885

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ББесчасная Мирослава

# data[].attributes.attachment_link.title
булаєнко к. укр. літ. м.коцюбинський дорогою ціною

# data[].attributes.attachment_link.description
булаєнко к. укр. літ. м.коцюбинський дорогою ціною - Download as a PDF or view online for free

# data[].attributes.headline
1 листопадаКлас

# data[].attributes.body
1 листопада

Класна робота

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
складносурядного

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Слобоженюк Богдана 

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Смислові зв'язки між частинами складносурядного речення. Розділові знаки."

# data[].attributes.attachment_link.description
Смислові зв'язки між частинами складносурядного речення. Розділові знаки. Повторення та вивчення нового мтеріалу.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
складносурядного

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Слобоженюк Богдана 

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Смислові зв'язки між частинами складносурядного речення. Розділові знаки."

# data[].attributes.attachment_link.description
Смислові зв'язки між частинами складносурядного речення. Розділові знаки. Повторення та вивчення нового мтеріалу.

# data[].attributes.headline
1 листопада Кла

# data[].attributes.body
1 листопада

Класна робота

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мета: навчальна: поглибити знання учнів про вживання тире між підметом і присудком, ознайомити зі правилами узгодження підмета і присудка;розвивальна: розвивати вміння і навички правильно узгоджувати головні члени речення, ставити розділові знаки, обґрунтовувати їх уживання за допомогою вивчених правил, шляхом тренувальних вправ, удосконалювати культуру усного і писемного мовлення; виховна: спонукати учнів до вивчення традицій рідного народу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Комленко Олена Вікторівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Узгодження головних членів речення"

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета: навчальна: поглибити знання учнів про вживання тире між підметом і присудком, ознайомити зі правилами узгодження підмета і присудка;розвивальна: розвивати вміння і навички правильно узгоджувати головні члени речення, ставити розділові знаки, обґрунтовувати їх уживання за допомогою вивчених правил, шляхом тренувальних вправ, удосконалювати культуру усного і писемного мовлення; виховна: спонукати учнів до вивчення традицій рідного народу.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мета: навчальна: поглибити знання учнів про вживання тире між підметом і присудком, ознайомити зі правилами узгодження підмета і присудка;розвивальна: розвивати вміння і навички правильно узгоджувати головні члени речення, ставити розділові знаки, обґрунтовувати їх уживання за допомогою вивчених правил, шляхом тренувальних вправ, удосконалювати культуру усного і писемного мовлення; виховна: спонукати учнів до вивчення традицій рідного народу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Комленко Олена Вікторівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Узгодження головних членів речення"

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета: навчальна: поглибити знання учнів про вживання тире між підметом і присудком, ознайомити зі правилами узгодження підмета і присудка;розвивальна: розвивати вміння і навички правильно узгоджувати головні члени речення, ставити розділові знаки, обґрунтовувати їх уживання за допомогою вивчених правил, шляхом тренувальних вправ, удосконалювати культуру усного і писемного мовлення; виховна: спонукати учнів до вивчення традицій рідного народу.

# data[].attributes.headline
1 грудняКласна р

# data[].attributes.body
1 грудня
Класна робота

# data[].attributes.headline
В. Сосюра. «Васильки», «Осінь» («Облітають квіти, обриває вітер…»)

# data[].attributes.subject
В. Сосюра. «Васильки», «Осінь» («Облітають квіти, обриває вітер…»)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/mmbJYDc2rVc?si=1HeQZe2kY6-sX_Mb

https://youtu.be/gOBjsZ98f08?si=uFOS4z0_Ih3j-zmO
Прослухайте обидві поезії
Дайте відповіді на запитання 1,2,3.
Виразно читати поезії
Виконайте подані завдання

# data[].attributes.headline
Леся Українка

# data[].attributes.subject
Леся Українка

# data[].attributes.headline
Валерій Залужний

# data[].attributes.subject
Валерій Залужний

# data[].attributes.headline
Особливості побудови опису зовнішності людини

# data[].attributes.subject
Особливості побудови опису зовнішності людини

# data[].attributes.body
1 грудня. УРОК РОЗВИТКУ МОВЛЕННЯ.

Кожна людина — єдина і неповторна особистість. Люди різняться не лише зовнішністю, а й своїм внутрішнім світом, властивим тільки їм.

Ми повинні не лише навчитися описувати зовнішній вигляд людини, а й спробувати розкрити її внутрішній світ, характер і настрій, знаходити неповторне в образі конкретної особистост

— Уявіть собі, що вас просять скласти словесний портрет хлопчика, який загубився. Чи змогли б ми це зробити ? Відповідь аргументуйте.

— Складіть словесний портрет Федька з оповідання «Федько-халамидник» В. Винниченка в діловому стилі за поданим планом. Відомості, яких бракує, придумайте самі.

Використовуючи матеріали підручника, спробуйте усно,а потім письмово описати один із поданих портретів( Лесі Українки, Валерія Залужного або Матір Терезу)за поданим планом

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Уроки української...

# data[].attributes.attachment_link.title
М. Стельмах    "Гуси-лебеді летять".  Гармонія людини і природи.

# data[].attributes.headline
30 ЛИСТОПАДА

# data[].attributes.subject
30 ЛИСТОПАДА

# data[].attributes.body
ТЕМА: М. Стельмах «Гуси-лебеді летять…». Єдність світу природи і світу дитячої душі. Образ гусей-лебедів.

СПРОБУЙТЕ СТВОРИТИ БУТРЕЙЛЕР ЗА ЗРАЗКОМ

# data[].attributes.headline
29 листопада

# data[].attributes.subject
29 листопада

# data[].attributes.body
Тема: М. Стельмах" Гуси- лебеді летять"
Прочитати біографію, зробити короткий конспект
Читати повість
Продивитися уривки з художнього фільму за наступним посиланням

https://youtu.be/t4cO74gofNc

# data[].attributes.headline
28 листопада

# data[].attributes.subject
28 листопада

# data[].attributes.body
В. Сосюра" Любіть Україну"
Прослухати поезію

https://youtu.be/Mqr8Dp7fk9I?si=0U2kS2pZU0BJmaRV

До кого звертається автор зі словами «любіть Україну»?

Чому Сосюра вважає, що любити Україну необхідно і в щасливу годину , і в «годину негоди»?

Чому Україна в поета вишнева?

Які ще символічні образи наявні в поезії?

Що означають рядки: «Любіть Україну всім серцем своїм І всіми своїми ділами»?

Чому, на вашу думку, автор порівнює Україну з купиною?

Чи є у поезії згадки про війну?

З якими застереженнями звертається поет до молодих людей?

Які думки викликала у вас ця поезія?

До якого різновиду лірики вона належить?

Вивчити напам'ять

Виконайте письмово завдання

# data[].attributes.headline
28 листопада

# data[].attributes.subject
28 листопада

# data[].attributes.body
В. Сосюра" Любіть Україну"
Прослухати поезію

https://youtu.be/Mqr8Dp7fk9I?si=0U2kS2pZU0BJmaRV

До кого звертається автор зі словами «любіть Україну»?

Чому Сосюра вважає, що любити Україну необхідно і в щасливу годину , і в «годину негоди»?

Чому Україна в поета вишнева?

Які ще символічні образи наявні в поезії?

Що означають рядки: «Любіть Україну всім серцем своїм І всіми своїми ділами»?

Чому, на вашу думку, автор порівнює Україну з купиною?

Чи є у поезії згадки про війну?

З якими застереженнями звертається поет до молодих людей?

Які думки викликала у вас ця поезія?

До якого різновиду лірики вона належить?

Вивчити напам'ять

Виконайте письмово завдання

# data[].attributes.headline
28 листопада

# data[].attributes.subject
28 листопада

# data[].attributes.body
Активні і пасивні дієприкметники
( параграф 20, стор.107)

Дієприкметники можуть виражати ознаку предмета за дією, яку виконує предмет (активні дієприкметники) або яка на нього спрямована (пасивні дієприкметники). Наприклад: за́мкнений, напи́саний, наро́джений, пожо́вклий, посиві́лий.
Прочитати і вивчити правило.
Виконати вправи  222, 233( письмово)
Прочитати матеріал, вміщений у підручнику& 20.
Домашня робота:235

# data[].attributes.headline
27 ЛИСТОПАДА

# data[].attributes.subject
27 ЛИСТОПАДА

# data[].attributes.body
ВИДИ ОБСТАВИН ( параграф 13)

Обставина — це другорядний член речення, який указує на місце, час, спосіб, мету, умову, причину дії і відповідає на питання де? коли? які для чого? за якої умови? чому? та ін.

За значенням обставини поділяються на такі основні види:

1) обставини місця, що вказують на місце дії і відповідають на питання де? куди? звідки? ...Вітер віє з поля на долину, над водою гне з вербою червону калину(Т. Шевченко);

2) обставини часу, що вказують на час дії і відповідають на питання коли? як довгої з якого часу? до якого часу? Через півхвилини в кабінеті нікого не було (М. Хвильовий). На десятий день ... пізно ввечері приїхав пан Чарнецький (Я. Качура);

3) обставини способу дії, що вказують на спосіб дії чи ознаки і відповідають на питання як? яким способом? Тусклогорить лампада перед образом Марії (М. Хвильовий). Санька знехотя, сердито й помалу лізе знову на лежанку (В. Винниченко);

4) обставини міри й ступеня, що характеризують дію, стан чи ознаку за ступенем чи мірою їх вияву і відповідають на питання якою мірою? як багато? Кожний рівчак чи ямку сповнювала по вінця вода (О. Донченко). Сутінки вже зовсімпосиніли (В. Винниченко);

5) обставини мети, що вказують на мету дії і відповідають на питання нащо? для чого? з якою метою? Івась побіг збирати овечат до гурту. Овечата ледве сновигали по траві, шукаючи тіні (Панас Мирний);

6) обставини умови, що означають явище, стан, при наявності якого може відбуватися дія, і відповідають на питання за якої умови? Весело проходить свято при щасті, при достатках... (Панас Мирний). Без вітру не родить жито (М. Сом);

7) обставини причини, що вказують на причину дії і відповідають на питання чому? через що? з якої причини? Ревнув з лютості і з болю Бурунда і лівою рукою стис Максима за груди (І. Франко). Дерева ... всі хочуть од страху до землі прилипнути (В. Винниченко);

8) обставини допусту, що вказують на умову, всупереч якій дія відбувається. ...Не всі ж тонуть у морі цього лихоліття. Спритніші, всупереч усім ударам, тримаються на поверхні життя. Люди, незважаючи на кризу і підвищені ціни, розкуповували квитки за два тижні вперед (із тв. І. Вільде).
Домашня робота: вивчити правила, виконати вправу 117.

# data[].attributes.headline
27  листопада

# data[].attributes.subject
27  листопада

# data[].attributes.body
УМР .Складання й розігрування діалогів, що  характеризують психічний стан людей(із використанням дієприкметників)

Тема. Складання й розігрування діалогів відповідно до запропонованої ситуації спілкування, пов’язаної з характеристикою людей, з використанням дієприкметників та дієприслівників (усно).

Мета: за допомогою методу «Мікрофон» та творчого спостереження поглибити знання про діалог, особливості його творення і мовного оформлення; за допомогою творчого завдання (створення діалогів на запропоновану ситуацію спілкування) та роботи в парах  формувати навички  семикласників  оцінювати діалогічне мовлення щодо його змісту;  за допомогою творчого моделювання удосконалювати мовленнєво-комунікативне вміння складати й розігрувати діалоги на теми, пов’язані із власним досвідом учнів, спостереженнями, обміном думками тощо, дотримуючись мовленнєвого етикету та використовуючи різні  види реплік дискусійного характеру, підвищувати мовну й мовленнєву компетентність школярів; за допомогою використання в репліках діалогу слів ввічливості та спеціально підібраного початку одного із діалогів виховувати  пошану і доброзичливе ставлення  до своїх рідних, друзів, старших людей, до національної культури.

Тип уроку: урок розвитку комунікативних умінь і навичок.

Соціокультурна змістова лінія: «Я  і  національна культура».

ПЕРЕБІГ УРОКУ

I

1. Девіз уроку:

Я – гімназист.

Я – особистість творча.

Я думаю, аналізую, висловлюю свої судження.

2. Словникова робота. Визначення лексичного значення слова «творчість» (це діяльність людини, спрямована на створення якихось цінностей. А думки людини, якщо вони розумні і глибокі, теж є цінними).

3.  «Мікрофон»

1. Що таке діалог? (Розмова двох або кількох осіб)

2. Висловлювання співрозмовників у діалозі називаються… (репліками)

2. У якій формі мовлення  використовується діалог? (найчастіше в усній, але можна їх і записувати)

3. Які існують  правила спілкування? (Доброзичливе ставлення до співрозмовника, повага).

4. Які ви знаєте формули ввічливості? («чарівні слова»: і для привітання, і для подяки, і для прощання тощо: добридень, дякую, будь ласка)

5. Яких норм літературної мови слід дотримуватися під час діалогічного мовлення? (орфоепічних: правильно вимовляти і наголошувати слова, лексичних: вживати слова у властивому їм значенні, граматичних: правильно будувати речення, утворювати слова та різні форми слів)

Ви все добре знаєте про діалог, так би мовити, на словах.

ІІ. Розвиток  комунікативних умінь і навичок.

1. Творче спостереження

-

СКАЖИ ЛЮДИНІ: «ДОБРОГО ДНЯ!»

Лісовою стежинкою ідуть батько і маленький син. Довкола тиша, тільки чути, як десь далеко вистукує дятел та струмочок дзюркотить у лісовій гущавині.

Аж тут син побачив, що назустріч їм іде бабуся.

– Тату, куди бабуся йде? – питає син.

– Зустрічати або проводжати, – каже батько й усміхається. – Ось як ми зустрінемося з бабусею, ти й скажеш: «Доброго дня, бабусю!»

– Навіщо ж казати ці слова? – дивується син. – Ми ж її не знаємо.

– А ось зустрінемось, скажемо бабусі ці слова, тоді й побачиш, навіщо.

Ось і бабуся.

– Доброго дня, бабусю! – каже син.

– Доброго дня, – каже батько.

– Доброго вам здоров’я, – відповідає бабуся і усміхається.

І хлопчик побачив: усе довкола змінилось. Сонце засяяло яскравіше. Верховіттям дерев пробіг легенький вітерець, і листя заграло, затремтіло. У кущах заспівали пташки – раніше їх і не чути було.

На душі у хлопчика стало легко.

– Чому це воно так? – питається син…

Дайте відповіді на запитання.(усно)

- Хто є учасниками  діалогу? (Батько, син, бабуся)

- Яка тема цього тексту? (Зустріч незнайомих людей)

- А основна думка? (Потрібно бути ввічливими)

- Чи траплялися схожі ситуації у вашому житті?

- Чи зрозумів хлопчик, чому так сказав йому батько? Чи буде він чемним і надалі?

2. Творче завдання

Запишіть  останні рядки тексту.

На душі у хлопчика стало легко.

– Чому це воно так? – питається син.

Уявіть ситуацію і  продовжіть діалог кількома репліками.

3. Робота в парах

- Прочитати початок розмови двох товаришів. Уявити мовленнєву ситуацію.

– Мої вітання, Євгене!

– Привіт, Сергію!

– У мене є гарна ідея! Давай сьогодні разом пограємо в комп’ютерні ігри. Я спробую створити нову трасу…

– Це, звичайно, добре, але я вже свій час сьогодні біля комп’ютера використав.

– Як це?

– Такий у мене розпорядок дня.

– Ти що? Не зрозумів…

– …

- Пригадати, що таке дієприкметник і дієприслівник, і продовжити діалог, дискутуючи про розпорядок дня Євгена, використовуючи в репліках дієприкметники і дієприслівники. Наприклад, розвинена (людина), витрачений (час),  досягнутий (успіх), докладені (зусилля), заслужена (перемога), проводячи, граючи, не відпочиваючи тощо.

Розігрування кількох складених  діалогів.

- Хто із хлопців (учасників діалогу) має переконливіші аргументи щодо комп’ютерних ігор та дотримання розпорядку дня?

4. Творче моделювання

Прочитати. Вставити пропущені репліки, поміркувавши, яких саме реплік бракує в діалогічному тексті (текст діалогів учні мають перед очима).

– Маринко, ти коли приїхала?

– У  неділю!

– …?

– Я брала участь в олімпіаді з математики. Було багато учасників, але я посіла друге місце, бо наполегливо готувалася.

– …?

– Моя сестра вступила до університету, тепер вона – студентка, я теж мрію навчатися у вузі.

– …?

– Хочу в майбутньому займатися улюбленою справою, а для цього зараз потрібно гарно вчитися. А ти хіба не мрієш про навчання в університеті?

– ...

– Гадаю, що всього можна досягти, маючи бажання і наполегливість.

- Розподілити ролі й розіграти діалог.

ІІІ. Підсумок уроку.

Незакінчене речення

Сьогодні на уроці я …

ІV. Домашнє завдання.

Скласти і записати діалог на тему «Люди, будьте взаємно ввічливі!» (Л. Костенко):  варіант 1 – між однокласниками; варіант 2 – між батьком і сином або матір’ю і донькою.

# data[].attributes.body
Дистанційне навчання
Урок виразного читання
Марина Павленко  " Русалонька із 7-В, Прокляття роду Кулаківських".
Виразно читати.
Підготуватись до контрольної роботи за творчістю В. Симоненка,М.Павленко, Л. Пономаренко

Виконати тест  за текстом повісті-казки

1. Де відбуваються події, описані в повісті-казці  Марини Павленко?

А. Смілі

Б. Умані

В. Вишнополі

2. Що означає слово «пригода»?

А. Те, що трапилось (часто непередбачене, несподіване)

Б. Приходити на допомогу в скрутну хвилину

В. Бути потрібним друзям, родині, своїй країні

3. Визначте жанр твору.

А. Роман

Б. Повість-казка

В.Повість

4. У кого в роду Софійки з’явилися коралі?

А. Тітки Сніжани

Б. Софійки

В. Бабусі Клави

5. Яка була кличка кобили прабабці Ніни?

А. Мальва

Б. Квіточка

В. Зірочка

6. Як називалося село, де жила бабуся Софійки?

А. Половинчик

Б. Березівка

В. Краснопілка

7. Чим схожі були між собою Міщенки?

А. Були сумними та плаксивими

Б. Мали подвійну душу

В. Надзвичайно веселі

8. Яке прізвище мала тітка Сніжана?

А. Ліщина

Б. Калина

В. Ягода

9. Про кого сказано:

"Уже мало не коло самого будинку мусила ховатись у кущі. Біля рогу стояв худенький хлопчик із прив'ялим букетиком польових квітів. Знудьговано колупав носком святкового босоніжка пилюку й раз по раз діловито поглядав то на руку, де в людей буває годинник і де в нього нічого не було..."

А. Софійку та Сашка

Б. Вадима та Сніжану

В. Ірину та Валентина

# data[].attributes.body
Дистанційна робота
Правопис прислівників. Написання прислівників окремо, разом та через дефіс ( &32.стор.166 підручника)
Ознайомитися з поданим матеріалом. Вивчити правила, виконати вправу 361(усно)
Вправа 362,365( письмово у зошити)
Д/з. Вправа 369, &32.

# data[].attributes.body
Любов Пономаренко" Гер переможений". Особливості художніх  засобів новели( роль деталей, поєднання різних часових площин)

Бесіда за змістом прочитаного

Коли відбувається дія твору?

Як полонені ставляться до будівництва?

Чому діти жорстоко ставляться до полонених? Чи можна виправдати дітей?

Чому місцеві жителі співчували полоненим?

Що вразило дівчину, яка сиділа на вікні?

Що символізує фотографія?

Як закінчується новела? Про що це свідчить?

Як ви ставитеся до авторської інтерпретації жорстокості?

Чому авторка обрала саме таку назву для свого твору?

Яке ваше ставлення до Фрідріха?( усно)

Дайте письмову відповідь на одне із запитань:

1. Що, на вашу думку, хотіла довести Л. Пономаренко у своєму творі? Наведіть переконливі приклади до своїх міркувань.

2. Охарактеризуйте майстерність полонених німців під час зведення будинку. Чи можна вважати їхнє ставлення до трудової діяльності сумлінним, відповідальним?

3. Як реагували самотні жінки, коли роздивлялися вироби Фрідріха із цегли?

4. Як Л. Пономаренко намагалася відтворити в новелі наслідки воєнного лихоліття? Наведіть переконливі приклади, посилаючись на текст новели.

5. Умотивуйте ставлення дітей до Фрідріха. Чому полонений німець намагався порозумітися з дітьми?

6. Що нагадало жінці про Фрідріха з того часу, коли минуло півстоліття?

. ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ

► Написати рецензію на твір Л. Пономаренко «Гер переможений».

Попередня

Зміст

Наступна

|  |

Прованс. Доріжка на ст

# data[].attributes.body
Р.М. Портретний нарис у публіцистичному стилі( стор.173)
Прочитати пам"ятку  на стор. 175.
Виконати вправу 387,388.
Опишіть,дотримуючись  пам'ятки, Наталію Мосейчук(усно)
Д/з.Оберіть героя або героїню, з різних джерел зберіть про нього / неї інформацію. Напишіть про нього/ неї портретний нарис( герої війни,актори, спортсмени чи інші знамениті особистості)

# data[].attributes.body
Класна робота
Тема: Ліна Костенко. Коротко про письменницю. Уявне,фантастичне і  реальне в поезії " Дощ полив".

https://youtu.be/dIPXNzPDENo
Прочитати матеріал підручника про Ліну Костенко. Прослухати вірш.
1. Скласти асоціативне гроно до слова ДОЩ.
2. Чи  кожна людина може бачити красу навіть у буденних явищах( письмово)
3. Вивчити вірш напам'ять.
4. Намалювати ілюстрацію до вірша " Дощ полив"( за бажанням)

# data[].attributes.body
Класна робота
Не з дієприслівниками(# 28.стор.143)
Вивчити матеріал підручника. Виконати вправу 311( усно),312,316( письмово)
Домашня робота: вправа 317.

# data[].attributes.body
Тема уроку:    Урок позакласного читання. Народні традиції і звичаї у повісті  М. Стельмаха   «Щедрий вечір»

Мета уроку:

презентувати повість „Щедрий вечір”, повідомити про історію створення твору;

дослідити використання фольклорних елементіву повісті , звичаїв та народних традицій;

розвивати в учнів логічне мислення, творчі здібності, навички виразного читання, вміння логічно мислити;

розвивати у школярів читацький кругозір;

виховувати інтерес до національної культури, до творчості

М. Стельмаха, любов і повагу до рідної землі.

Обладнання: підручник, портрет М. Стельмаха, тексти,  виставка книг письменника, народні костюми та необхідний інвентар.

Тип уроку: позакласне читання

Хід уроку

«От i вечiрня зiронька стрепенулась за сусiдським двором,

де поскрипує i поскрипує над криницею журавель...»

М.Стельмах «Щедрий вечір»

Родина повернулася на батьківщину чоловіка – у Дяківці. Тут і народився Михайлик. Проте через деякий час довелося знову їхати до Одеси, і остаточне повернення до Дяківців відбулося тоді, коли Михайликові виповнилося аж вісім років. Любов до Одеси Михайло Стельмах проніс крізь усе життя, проте своєю батьківщиною все-таки вважав Дяківці.

І саме сюди, «до великої рідні», Стельмах часто приїздив протягом усього життя. Крім, так би мовити, «робочої частини» (адже в селі завжди знайдеться якась робота), ці візити передбачали столи в садочку або й просто скатертини на траві – і пісню! Адже Михайло Стельмах кохався у народних піснях. До речі, він був і дослідником-фольклористом – збирати народну творчість почав ще зі студентської лави, а під час вчителювання разом зі своїми учнями підготував чотири збірники українських народних пісень, оформивши це візерунками традиційної вишивки… Як не дивно, у часи, коли за подібне садили, Стельмаха навіть «погладили по голівці» – 1935 року Міністерство освіти України відзначило на виставці зазначені чотири зошити, вирішило заохотити молодого вчителя, а зошити перекочували в саме міністерство, в чийому архіві за офіційною версією перебувають і нині.

1. Літературна гра «Закінчи речення»

2. М. Стельмах народився у ... році.

3. Дитячі роки письменника пройшли...

4. М. Стельмах навчався у ...

5. Твори, які написав М. Стельмах …

6. Від імені кого ведеться розповідь у повісті М. Стельмаха?

1.            Теорія літератури.  Пригадаймо.

Повість – епічний прозовий твір (рідше віршований), який визначається однолінійним сюжетом. Найчастіше це історія одного людського життя, розказана від імені самого автора чи якогось героя.

Дилогія - два самостійних твори одного автора, що мають різні назви й власні сюжети, але пов'язні між собою єдиним ідейним задумом та головними персонажами.

Дилогія М. Стельмаха :«Гуси-лебеді летять»(1964), «Щедрий вечір»(1966)

1. Образ Михайлика

Михайлик — головний герой повісті М. Стельмаха "Щедрий вечір". Він росте в сім'ї Панаса Дем'яновича гарною, чемною, доброю дитиною. Хлопчик бачить світ крізь призму казок, які розповідала йому бабуся. Він любить природу в усьому її розмаїтті: зорі у високому небі, любить перепілку вжиті й стук дятла, запах жита. Дуже радіє хлопчик приходу весни, літа, бо допомагатиме батькам, пастиме Обмінну на паші в лісі. А жати жито справжнім серпом! По-дорослому! Автор передає почуття хлопчика при посвяченні батьками в женці як вікову хліборобську традицію. Михайлик старанно працює, не відчуваючи втоми, до найурочистішої хвилини, до першого снопа, який на свят — вечорі стоятиме на найпочеснішому місці

в хаті — на покуті.
Хлопчик дуже любив тварин. Його друзями були й качка крива, і пес Рябко, і стара кобила Обмінна. Якось батько хотів продати Обмінну, то у хлопчини на душі "так стало важко, що й не кажіть". Тому й на ярмарку таку характеристику покупцеві дав, що той аж здивувався. Але все-таки довелося продати тварину.

Розкажіть про взаємовідносини Михайлика з іншими героями твору.

Прочитати повість.
Д/з
Написати твір- мініатюру " Чому потрібно берегти традиції"

# data[].attributes.body
Тема уроку:    Урок позакласного читання. Народні традиції і звичаї у повісті  М. Стельмаха   «Щедрий вечір»

Мета уроку:

презентувати повість „Щедрий вечір”, повідомити про історію створення твору;

дослідити використання фольклорних елементіву повісті , звичаїв та народних традицій;

розвивати в учнів логічне мислення, творчі здібності, навички виразного читання, вміння логічно мислити;

розвивати у школярів читацький кругозір;

виховувати інтерес до національної культури, до творчості

М. Стельмаха, любов і повагу до рідної землі.

Обладнання: підручник, портрет М. Стельмаха, тексти,  виставка книг письменника, народні костюми та необхідний інвентар.

Тип уроку: позакласне читання

Хід уроку

«От i вечiрня зiронька стрепенулась за сусiдським двором,

де поскрипує i поскрипує над криницею журавель...»

М.Стельмах «Щедрий вечір»

Родина повернулася на батьківщину чоловіка – у Дяківці. Тут і народився Михайлик. Проте через деякий час довелося знову їхати до Одеси, і остаточне повернення до Дяківців відбулося тоді, коли Михайликові виповнилося аж вісім років. Любов до Одеси Михайло Стельмах проніс крізь усе життя, проте своєю батьківщиною все-таки вважав Дяківці.

І саме сюди, «до великої рідні», Стельмах часто приїздив протягом усього життя. Крім, так би мовити, «робочої частини» (адже в селі завжди знайдеться якась робота), ці візити передбачали столи в садочку або й просто скатертини на траві – і пісню! Адже Михайло Стельмах кохався у народних піснях. До речі, він був і дослідником-фольклористом – збирати народну творчість почав ще зі студентської лави, а під час вчителювання разом зі своїми учнями підготував чотири збірники українських народних пісень, оформивши це візерунками традиційної вишивки… Як не дивно, у часи, коли за подібне садили, Стельмаха навіть «погладили по голівці» – 1935 року Міністерство освіти України відзначило на виставці зазначені чотири зошити, вирішило заохотити молодого вчителя, а зошити перекочували в саме міністерство, в чийому архіві за офіційною версією перебувають і нині.

1. Літературна гра «Закінчи речення»

2. М. Стельмах народився у ... році.

3. Дитячі роки письменника пройшли...

4. М. Стельмах навчався у ...

5. Твори, які написав М. Стельмах …

6. Від імені кого ведеться розповідь у повісті М. Стельмаха?

1.            Теорія літератури.  Пригадаймо.

Повість – епічний прозовий твір (рідше віршований), який визначається однолінійним сюжетом. Найчастіше це історія одного людського життя, розказана від імені самого автора чи якогось героя.

Дилогія - два самостійних твори одного автора, що мають різні назви й власні сюжети, але пов'язні між собою єдиним ідейним задумом та головними персонажами.

Дилогія М. Стельмаха :«Гуси-лебеді летять»(1964), «Щедрий вечір»(1966)

1. Образ Михайлика

Михайлик — головний герой повісті М. Стельмаха "Щедрий вечір". Він росте в сім'ї Панаса Дем'яновича гарною, чемною, доброю дитиною. Хлопчик бачить світ крізь призму казок, які розповідала йому бабуся. Він любить природу в усьому її розмаїтті: зорі у високому небі, любить перепілку вжиті й стук дятла, запах жита. Дуже радіє хлопчик приходу весни, літа, бо допомагатиме батькам, пастиме Обмінну на паші в лісі. А жати жито справжнім серпом! По-дорослому! Автор передає почуття хлопчика при посвяченні батьками в женці як вікову хліборобську традицію. Михайлик старанно працює, не відчуваючи втоми, до найурочистішої хвилини, до першого снопа, який на свят — вечорі стоятиме на найпочеснішому місці

в хаті — на покуті.
Хлопчик дуже любив тварин. Його друзями були й качка крива, і пес Рябко, і стара кобила Обмінна. Якось батько хотів продати Обмінну, то у хлопчини на душі "так стало важко, що й не кажіть". Тому й на ярмарку таку характеристику покупцеві дав, що той аж здивувався. Але все-таки довелося продати тварину.

Розкажіть про взаємовідносини Михайлика з іншими героями твору.

Прочитати повість.
Д/з
Написати твір- мініатюру " Чому потрібно берегти традиції"

# data[].attributes.headline
Робота зі схемою.
Розкажі

# data[].attributes.body
Робота зі схемою.
Розкажіть про взаємовідносини Михайлика з іншими героями твору.
￼

# data[].attributes.body
Тема уроку:    Урок позакласного читання. Народні традиції і звичаї у повісті  М. Стельмаха   «Щедрий вечір»

Мета уроку:

презентувати повість „Щедрий вечір”, повідомити про історію створення твору;

дослідити використання фольклорних елементіву повісті , звичаїв та народних традицій;

розвивати в учнів логічне мислення, творчі здібності, навички виразного читання, вміння логічно мислити;

розвивати у школярів читацький кругозір;

виховувати інтерес до національної культури, до творчості

М. Стельмаха, любов і повагу до рідної землі.

Обладнання: підручник, портрет М. Стельмаха, тексти,  виставка книг письменника, народні костюми та необхідний інвентар.

Тип уроку: позакласне читання

Хід уроку

«От i вечiрня зiронька стрепенулась за сусiдським двором,

де поскрипує i поскрипує над криницею журавель...»

М.Стельмах «Щедрий вечір»

Родина повернулася на батьківщину чоловіка – у Дяківці. Тут і народився Михайлик. Проте через деякий час довелося знову їхати до Одеси, і остаточне повернення до Дяківців відбулося тоді, коли Михайликові виповнилося аж вісім років. Любов до Одеси Михайло Стельмах проніс крізь усе життя, проте своєю батьківщиною все-таки вважав Дяківці.

І саме сюди, «до великої рідні», Стельмах часто приїздив протягом усього життя. Крім, так би мовити, «робочої частини» (адже в селі завжди знайдеться якась робота), ці візити передбачали столи в садочку або й просто скатертини на траві – і пісню! Адже Михайло Стельмах кохався у народних піснях. До речі, він був і дослідником-фольклористом – збирати народну творчість почав ще зі студентської лави, а під час вчителювання разом зі своїми учнями підготував чотири збірники українських народних пісень, оформивши це візерунками традиційної вишивки… Як не дивно, у часи, коли за подібне садили, Стельмаха навіть «погладили по голівці» – 1935 року Міністерство освіти України відзначило на виставці зазначені чотири зошити, вирішило заохотити молодого вчителя, а зошити перекочували в саме міністерство, в чийому архіві за офіційною версією перебувають і нині.

1. Літературна гра «Закінчи речення»

2. М. Стельмах народився у ... році.

3. Дитячі роки письменника пройшли...

4. М. Стельмах навчався у ...

5. Твори, які написав М. Стельмах …

6. Від імені кого ведеться розповідь у повісті М. Стельмаха?

1.            Теорія літератури.  Пригадаймо.

Повість – епічний прозовий твір (рідше віршований), який визначається однолінійним сюжетом. Найчастіше це історія одного людського життя, розказана від імені самого автора чи якогось героя.

Дилогія - два самостійних твори одного автора, що мають різні назви й власні сюжети, але пов'язні між собою єдиним ідейним задумом та головними персонажами.

Дилогія М. Стельмаха :«Гуси-лебеді летять»(1964), «Щедрий вечір»(1966)

1. Образ Михайлика

Михайлик — головний герой повісті М. Стельмаха "Щедрий вечір". Він росте в сім'ї Панаса Дем'яновича гарною, чемною, доброю дитиною. Хлопчик бачить світ крізь призму казок, які розповідала йому бабуся. Він любить природу в усьому її розмаїтті: зорі у високому небі, любить перепілку вжиті й стук дятла, запах жита. Дуже радіє хлопчик приходу весни, літа, бо допомагатиме батькам, пастиме Обмінну на паші в лісі. А жати жито справжнім серпом! По-дорослому! Автор передає почуття хлопчика при посвяченні батьками в женці як вікову хліборобську традицію. Михайлик старанно працює, не відчуваючи втоми, до найурочистішої хвилини, до першого снопа, який на свят — вечорі стоятиме на найпочеснішому місці

в хаті — на покуті.
Хлопчик дуже любив тварин. Його друзями були й качка крива, і пес Рябко, і стара кобила Обмінна. Якось батько хотів продати Обмінну, то у хлопчини на душі "так стало важко, що й не кажіть". Тому й на ярмарку таку характеристику покупцеві дав, що той аж здивувався. Але все-таки довелося продати тварину.

Розкажіть про взаємовідносини Михайлика з іншими героями твору.

Прочитати повість.
Д/з
Написати твір- мініатюру " Чому потрібно берегти традиції"

# data[].attributes.body
Тарас Шевченко. Життєпис поета. Мотив усеперемагаючого життєлюбства,доброти,любові. Зміна стану незахищеної диьячої душі у великому і складному світі. " Мені тринадцятий минало"..
Прослухати поезію

https://youtu.be/peFQJwHiUhs
Прочитати матеріал підручника
Дайте відповіді на запитання: 1. З яким періодом життя  пов'язаний твір. 2. Чому його називають автобіографічним? . 3. На  які частини можна поділити вірш. Запишіть їх.
Домашнє завдання
Складіть ланцюжок змін стану маленького пастушка:
Спокій -??
Навчитися виразно читати вірш.
Намалювати ілюстрацію( за бажанням)

# data[].attributes.headline
Ольга Мальованець is

# data[].attributes.body
Ольга Мальованець is inviting you to a scheduled Zoom meeting.

Topic: Українська мова
Дієслово.Часи дієслів
Time: Oct 12, 2022 10:00 AM Kyiv

Join Zoom Meeting
https://us05web.zoom.us/j/4195341940?pwd=RGUrbXVPK1REaUVtZnhGTzVzeTdudz09

Meeting ID: 419 534 1940
Passcode: 3VyF4H

# data[].attributes.body
Контрольна робота
Вступ. Із пісенних скарбів. Про минулі часи.

Початковий рівень

1. Розпач і біль матері за сина, який збирається в козацький похід, передано

в пісні…

А «Гомін, гомін по діброві»; Б «Ой на горі да женці жнуть»;

В «Стоїть явір над водою»; Г «Над річкою бережком».

2. Рядок коломийкового вірша має…

А 10 складів; Б 12 складів;

В 14 складів; Г 16 складів.

3. Події, описані в повісті І. Франка «Захар Беркут», відбувалися…

А у XII ст.; Б у XIII ст.;

В у XIV ст.; Г у XV ст.

Середній рівень

1. Установіть відповідність між художнім засобом та його назвою.

1 «Мені так любо, любо стало, Неначе в Бога…» | А епітет
2 «Ягня, здається, веселилось» | Б метафора
3 «Полюбила чорнобрива козака дівчина» | В порівняння
4 «Мов прокинувся, дивлюся:Село почорніло» | Г персоніфікація

2. Назвіть ознаки  суспільно-побутової пісні.

Достатній рівень

Напишіть характеристику Тугара Вовка.

Високий рівень

Напишіть міні-твір «Зрадництво — найбільш ганебна риса».