# data[].attributes.body
SVAR:
Formel forklaring: "Udtrykket kollektive rettigheder eller grupperettigheder henviser til rettighederne for grupper, herunder etniske og religiøse minoriteter og oprindelige folk, hvor individet defineres af hans eller hendes etniske, kulturelle eller religiøse samfund". Jeg tænker at et eksempel på en kollektiv rettighed kan være retten til at udføre omskæring, som en del af en religiøs praksis (særlig jødisk tradition).

Mange oprindelige folk vil gerne have kollektive rettigheder, altså rettigheder indenfor deres gruppe. Problemet med kollektive rettigheder er at menneskerettighederne bygger på individuelle rettigheder, og dette støttes af mange magtfulde vestlige lande. En anden problematik ligger i at man ikke kan styre kollektive rettigheder - man frygter at en person i gruppen vil blive krænket i sine rettigheder.

# data[].attributes.headline
Hvilke problematikker kan der opstå mellem stat og NGO'er. 

# data[].attributes.subject
Hvilke problematikker kan der opstå mellem stat og NGO'er. 

# data[].attributes.body
Svar: De problematikker der kan opstå afhænger af hvilken stat der tages udgangspunkt i, og statens forhold til menneskerettigheder. Specielt kan der opstå problematik når NGO'er udfordrer statens suverænitet. Her kan der opstå en problematik omkring hvem der har magten. NGO'erne har den bløde/normative magt, som kan være uønskelig for staten. hvoraf de kan benytte sig af den fysiske/militære magt de besidder. Derudover kan NGO'er repræsenterer minoriteter, som staten ikke er interesseret i at tage højde for.

# data[].attributes.headline
Forklar hvorfor selvbestemmelse inden for oprindelige folkefærd, er en negativ ting? 

# data[].attributes.subject
Forklar hvorfor selvbestemmelse inden for oprindelige folkefærd, er en negativ ting? 

# data[].attributes.body
Svar:
Teoretiker, Niezen.
Stater er bange for at miste en del af deres territorie til oprindelige/indfødte grupper.
Men Niezen siger, at stater ikke skal bekymre sig, da det ikke er alle oprindelige/indfødte grupper deres ønsker en uafhængig stat. Han nævner 3 årsager til at oprindelige folk ikke vil søge eget territorie:
1. Det oprindelige folk kan være bange for at miste de rettigheder de har fra værts-staten.
2. Det oprindelig folk har allerede en international stat, så de har brug for statslighed for at opnå det.
3. Det oprindelige folk har for få ressourcer til at kunne tage vare på sig selv, og derfor bliver de som en del af værstsstaten.

# data[].attributes.headline
Venligst uddyb "individuelle rettigheder" - afhænger vel af synspunkt (jf. ret fordi man er menneske osv..)

# data[].attributes.subject
Venligst uddyb "individuelle rettigheder" - afhænger vel af synspunkt (jf. ret fordi man er menneske osv..)

# data[].attributes.body
Svar: Individuelle rettigheder er rettigheder man har blot fordi man er et menneske. Menneskerettigheder er universelle og derved tiltænkt som uafhængige af samfundet og som grundlæggende individuelle, hvor den kontekst/det samfund vi tilhører ingen betydning har.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er minoriteters rettigheder indenfor en nationalstat en vigtig debat indenfor menneskerettighedsarbejdet?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er minoriteters rettigheder indenfor en nationalstat en vigtig debat indenfor menneskerettighedsarbejdet?

# data[].attributes.body
Svar:
Menneskerettighederne er som udgangspunkt universelle, og gælder for alle mennesker, på alle tidspunkter, overalt i verden. Som diskurs kan menneskerettighederne præge nationalstater, til at implementere disse i deres praksis. I forhold til minoriteter betyder det, at staten har et ansvar for, at disse rettigheder ikke kun gælder for majoriteterne i deres stat, men også for minoriteterne. Med andre ord: At nationalstatens borgere er beskyttet på lige fod, og at alle borgere i staten har de samme rettigheder.

# data[].attributes.headline
Statslig påvirkning af NGO er: hvor meget kan en stat hjælpe en NGO før den ikke længere er uafhængig?

# data[].attributes.subject
Statslig påvirkning af NGO er: hvor meget kan en stat hjælpe en NGO før den ikke længere er uafhængig?

# data[].attributes.body
Svar:
NGO'er må ikke være afhængige af staten så NGO'en bliver nødt til at tage statens interesser i betragtning.
Eks. Greenpeace tager ikke imod donationer fra virksomheder/organisationer da Greenpeace så ville blive associeret med virksomhedens værdier eller kunne "stå i gæld" til  virksomheden.

# data[].attributes.headline
Konkrete eksempler på religiøse mindretal som er kommet i problemer med majoriteten i Danmark?

# data[].attributes.subject
Konkrete eksempler på religiøse mindretal som er kommet i problemer med majoriteten i Danmark?

# data[].attributes.body
Svar:
I 2018 blev der indført en lov om maskeringsforbud i det offentlige rum. Hvilket herunder indebære beklædning som burka og niqab. Hvis dette ikke blev overhold udløste det en bøde.

I Danmark bliver der ofte benyttet retten til ytringsfrihed og satire, hvilket skabte problemer i forhold til Mohammed tegningerne, i det mange fra religionen Islam følte sig støt, da det i deres religion er forbudt at tegne religiøse personer som Mohammed.

# data[].attributes.headline
Er det kun dem der taler højest som kommer til orde, NRA i USA 

# data[].attributes.subject
Er det kun dem der taler højest som kommer til orde, NRA i USA 

# data[].attributes.body
Svar: Vi kigger på kulturel påvirkningsmagt. Dem der formår at formulere sig på kontroversiel vis, vil højst sandsynligt få mediernes opmærksomhed og kan på den måde komme til orde.
Kigger man fx på NRA har de råbt højt, der da skete skoleskyderier. De vil gerne have vagter med våben på gangene og mener, det havde afhjulpet sagen. De ser mange våben som =sikkerhed. Deres udtalelser har skabt debat på begge fløje i amerikansk demokrati.
Ser man på det med danske øjne virker det absurd at våben skulle skabe sikkerhed. Kan de styre det? Derfor vil lignende lande muligvis se skævt på USA, hvis det bliver indført at må bære våben i offentligt rum.
Udvoer at NRA har over 5,5 mio. medlemmer der går på gaden og er i medierne, er de store supportere for Trump, og han har et godt forhold til dem (https://www.youtube.com/watch?v=wRPycbOEERA)
NRA har desuden brugt over $30 mio. på Trumps kampagne og $13 mio. på at få afsat Obama.

Så, helt konkret: Du kommer til orde, hvis du kan påtale noget kontroversielt/ noget der sælger for medierne. NRA får desuden magt gennem Trump og gensidig støtte.

# data[].attributes.headline
Hvad er forskellen på individuelle og kollektive rettigheder?

# data[].attributes.subject
Hvad er forskellen på individuelle og kollektive rettigheder?

# data[].attributes.body
SVAR:

Individuelle rettigheder er de rettigheder som et individ får som en del af en gruppe. For eksempel kan dette være hvordan et individ i USA har lov til at bære våben udelukkende fordi de er Amerikaner og en del af et Amerikansk fællesskab.

Kollektive rettigheder er de rettigheder som en gruppe kan få. For eksempel har Native Americans rettighed til at købe land billigere end ikke Native Americans, i områder der oprindeligt har tilhørt denne gruppe.

# data[].attributes.headline
Hvad er en suveræn stat? Hvordan opnår man en suveræn stat?

# data[].attributes.subject
Hvad er en suveræn stat? Hvordan opnår man en suveræn stat?

# data[].attributes.body
Svar: Alle stater er per definition suveræne, de er uafhængige og selvstændige i forhold til andre stater. Altså et selvstændigt land. Lande har suverænitet, og de afgiver noget af denne suverænitet, hvis de f.eks. bliver medlem af FN eller EU. Til gengæld får landet en medbestemmelsesret i nogle regionale eller internationale organisationer. Ved at et land melder sig ind i f.eks. FN, dannes et større fælleskab. Når man taler om suverænitet, taler man også om magt. Når et land afgiver suverænitet gør landet det for at være i 'det gode selskab'. Landet gør det for at opnå sikkerhed, tryghed og indflydelse. Danmark får f.eks. en stor indflydelse i forhold til landets størrelse.

# data[].attributes.headline
Hvor meget skal majoriteten gøre plads til mindretallets rettigheder hvis det påvirker flertallet "for meget"?

# data[].attributes.subject
Hvor meget skal majoriteten gøre plads til mindretallets rettigheder hvis det påvirker flertallet "for meget"?

# data[].attributes.body
Svar:
Det kan jeg ikke rigtig svar på spørgsmålet, det er meget stort.
Sumers og Roberts siger det handler ikke om hvordan majoriteten gøre plads, men hvordan minoriteten tilpasser sig.

# data[].attributes.body
Svar: Oprindelige folk (indigenous people), hentyder til Folk, grupper, etniciteter, folkefærd osv. der oprindeligt er fundet på et givent territorie.

Eks: Eskimoer på grønland, indianer i Amerika, er alle det oprindelige folkefærd i disse lande.

# data[].attributes.headline
Hvorfor har alle oprindelige folk ikke bare lavet NGO som kan være deres talerør?

# data[].attributes.subject
Hvorfor har alle oprindelige folk ikke bare lavet NGO som kan være deres talerør?

# data[].attributes.body
Svar: Det er ikke sikkert staten vil lytte til dem. Det kan være en hård proces. De oprindelige folk har måske ikke overskud til at kæmpe for deres rettigheder. I vestlige lande er der større sandsynlighed for at NGO'er kan have indflydelse på staten.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan staten sikre at borgeren føler sig som en del af staten selvom de er en del af et mindretal?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan staten sikre at borgeren føler sig som en del af staten selvom de er en del af et mindretal?

# data[].attributes.body
Svar: Staten må tilgodese mindretallets behov i en sådan grad at det ikke påvirker nogen negativt (f.eks. bede i arbejdstiden, uden at det påvirker ens løn, gøre det muligt at fravælge f.eks. svinekød i kantinen/børnehaven osv.) samt give lige rettigheder til alle, herunder også mindretallet --> der skal være plads til alle og dette skal gøres tydeligt.

# data[].attributes.headline
Ang. indigenous groups (pp 26):Hvorfor søger alle ikke independent statehood? Og hvorfor gør de overhovedet? Hvordan får de en international status?  Sikrer statehood dem rettigheder? Hvis de skal have alle deres rettigheder (på lige for med  andre lande) SKAL de så have statehood? (=er det at være sin egen stat?)

# data[].attributes.subject
Ang. indigenous groups (pp 26):Hvorfor søger alle ikke independent statehood? Og hvorfor gør de overhovedet? Hvordan får de en international status?  Sikrer statehood dem rettigheder? Hvis de skal have alle deres rettigheder (på lige for med  andre lande) SKAL de så have statehood? (=er det at være sin egen stat?)

# data[].attributes.body
Svar:

Ikke alle oprindelige folk ønsker at oprette en nationalstat. Det er både en langvarig og tung juridisk proces som medlemmer af et oprindeligt folk ikke ønsker. Et eksempel på hvorfor statsborgerskab ikke altid sikrer medlemmer af et oprindeligt folk rettigheder kan findes i Somers & Roberts som understreger at det ikke handler om det enkelte individs statsborgerskab, men snarere om generel anerkendelse som ligeværdigt medlem af et lands befolkning.

# data[].attributes.headline
Hvad ville Niezen sige til Israel/Palæstina konflikten ift. indigenous people?

# data[].attributes.subject
Hvad ville Niezen sige til Israel/Palæstina konflikten ift. indigenous people?

# data[].attributes.body
SVAR:
Både Jøderne og Palæstinenserne kan i denne kontekst anses som minoriteter. De to grupper er splittet på mange punkter. Men tages der udgangspunkt i Jøderne, så bliver de til en minoritet, da de omfattes af en stat der har andre standpunkter. Konflikten her opstår blandt andet på baggrund af territorium, altså et geografisk spørgsmål. Jøderne har en stor religiøs tilknytning til Jerusalem, men Jerusalem har også  stor status for det palæstinensiske folk. Jøderne ønskes anerkendt som en gruppe, og føler sig dermed berettiget til kollektive rettigheder. All this combined gør palæstinenserne bekymret for at miste geografisk set.

# data[].attributes.headline
Hvilke problematikker kan der opstå mellem stat og NGO'er?

# data[].attributes.subject
Hvilke problematikker kan der opstå mellem stat og NGO'er?

# data[].attributes.body
Da ngo'erne har denne normative magt, kan det være det ikke er nok til at staten gider lytte

# data[].attributes.headline
Har staten ret til at bestemme at individet i et mindretal skal smage frikadeller?

# data[].attributes.subject
Har staten ret til at bestemme at individet i et mindretal skal smage frikadeller?

# data[].attributes.body
Svar: Nej, det har staten ikke - da man ikke kan tvinge specifikke fødevarer på individer.

# data[].attributes.headline
Forklar mig begrebet "individuelle rettigheder" som om jeg var 5 år gammel (gerne med en definition og henvisning)

# data[].attributes.subject
Forklar mig begrebet "individuelle rettigheder" som om jeg var 5 år gammel (gerne med en definition og henvisning)

# data[].attributes.body
Svar:

Der skelnes mellem individuelle rettigheder vs. kollektive rettigheder Kollektive rettigheder er rettigheder som tilfalder individet ved at være en del af en gruppe, mens de individuelle rettigheder tilfalder individet uden at individet behøver tilkende sig en gruppe/ fællesskab.

# data[].attributes.headline
Hvad er oprindelig/indfødt nationalisme helt konkret og er det vigtigt? ( Niezen)

# data[].attributes.subject
Hvad er oprindelig/indfødt nationalisme helt konkret og er det vigtigt? ( Niezen)

# data[].attributes.body
SVAR: Oprindelig nationalisme er basseret ud fra oprindeliges gruppers tilknytning til et bestemt territorium. Dette kan være præget af post-kolonialt anarki, der har efterladt det oprindelige folk brudt op fra traditioner og land.
Det er et kompleks spørgsmål om hvorvidt er vigtig eller ikke. Det handler i høj grad om identitet og retten til at have traditioner i den pågældende sammenhæng. Det kan være svært at kræve sin ret som en oprindelig person, fordi det kan komme i vejen for andre rettigheder.
I forståelsen af minoriteter der har været udsat for systematisk undertrykkelse, såsom det amerikanske oprindelige folk, er indfødt nationalismen en vigtig teoretisk ramme for at konkretisere moderne problemstillingerne, som er opstået i samtidens post-koloniske virkelighed.

# data[].attributes.headline
Jeg er ikke sikker på at jeg har forstået forskellen på minoritet og majoritet. Eller hvad en majoritet er. Er det at majoritet er i overtal af en minoritet? 

# data[].attributes.subject
Jeg er ikke sikker på at jeg har forstået forskellen på minoritet og majoritet. Eller hvad en majoritet er. Er det at majoritet er i overtal af en minoritet? 

# data[].attributes.body
SVAR:

En majoritet kan være en majoritet både i kraft af antal eller i kraft af politisk magt.

Henvisning til teori:

"What he meant is that only society (or, more specifically, the majority working through the state apparatus) could grant rights, and, thus, it is within this context that we find Bentham objecting strenuously to the assumption that the rights of man were anchored in a pre-social state of nature." (Sjoberg, 2003: 18)