# data[].attributes.body
Johtajuus on isoja linjoja, koko yhteisön ohjaamista, tulevaisuuden suunnitellua ja siihen valmistautumista. Yhtä aikaa johtajuus on kuitenkin päivittäin satoja pieniä asioita, joiden hoitamiseen johtajalta menee aikaa, eikä ”itse johtamiselle”, isoille asioille jää tilaa. Yritysjohtaja saattaa päivän aikana ratkaista tai ottaa kantaa 600 pieneen asiaan, eli hän käyttää yhden asian hoitamiseen keskimäärin 1 minuutin ja 48 sekuntia.

# data[].attributes.body
Johtajan on oltava yhtä aikaa päättäväinen, johtaa suoraviivaisesti ja tehdä nopeita päätöksiö: johtajan pitäisi olla yhtä aikaa nopea päätöksissään, mutta analyyttinen; luja kuin teräs, mutta samalla ketterä muutoksiin vastaaja; johtajan tulisi olla tsemppaava kaveri, mutta yhtä aikaa kova kuin kivi, jonka nenälle ei hypitä.

Johtajuus on hyvin sukupuoleen sidonnaista, puhutaan johtajista ja naisjohtajista.

# data[].attributes.body
Johtamiseen liittyy tunteita ja se herättää tunteita.

Johtajan pitää olla yhtä aikaa mies ja käyttäytyä miesmäisesti, mutta johtajan on myös yhtä aikaa olla naismainen. Yhteiskunta ei arvosta naisia johtajina, kuten miehiä, vaikkakin naismaiset ominaisuudet ovat niitä, mitä johtajuudessa arvostetaan: empaattisuus, kuunteleminen ja sydämellä toimiminen. Kuitenkin menestyäkseen johtajana, pitää olla suoraviivainen, kova, päättäväinen ja valehdella. Nämä ominaisuudet yhdistetään yleensä helposti miesjohtajuuteen. Puhutaan johtajista ja naisjohtajista, harvoin puhutaan miesjohtajista.

# data[].attributes.body
Skenaariotyöskentelyssä tärkeää on ymmärtää, että skenaariot ovat päätöksenteon työkaluja - eivät itse tuotos (esim. strategia voi olla tuotos, joka syntyy skenaarioiden avulla)

Yleisin työskentelymalli on tulevaisuustaulukot, joissa useimmiten esitellään toivottavat ja todennäköiset tulevaisuudet ja niiden negaatiot.

Valmistautuneet organisaatiot kohtaavat yllättäviä muutoksia tai ongelmia ketterämmin

# data[].attributes.body
Maailma on muuttunut yhä arvaamattomampaan suuntaan. Kaikkea ei voi ennakoida tai suunnitella ennalta, oleellista on pitää yllä sopeutumiskykyä ja välillä pysähtyä miettimään, mitä jos toimintaympäristössä tapahtuu jotakin yllättävää. Valmistautuminen muutoksiin avainasemassa.

Monet nykypäivän ilmiöistä ja tapahtumista (etätyö, teknologian kehittyminen, tietoyhteiskunta, pandemia) on ennustettu jo kauan aikaa sitten. Osa on osannut varautua paremmin kuin toiset.

# data[].attributes.headline
Dystopia ajattelua:       Henkilöt, jotka eivät ole tuottavia ja tuottavat paljon kustannuksia yhteiskunnalle ovat tarpeettomia. Heistä tulee pyrkiä eroon. Esimerkiksi työttömät, sairaat, vammaiset ja ulkomaalaiset; kustannuseriä. Älköön ainakaan tulko minun asumisalueelle laskemaan asuntoni ja asuntoalueeni arvoa. Kauas pois!               Entä jos tietäisimme kuolinpäivämme, eläisimmekö eri lailla? Olisiko arvomme toiset, tekisimmekö enemmän töitä vai laiskottelisimmeko vain? Keskittyisimmekö enemmän perheeseen tai puhtaasti itsellemme arvokkaisiin asioihin?Henkilö, joka on päättävässä roolissa, tulee elää kuten lausuu.                 Jos julkivallan käyttäjä/johtaja ajaa jotain asiaa ja toimii päinvastaisesti, siitä nousee vahva vastustus. Kuitenkin hänkin on jonkun työntekijä, herää kysymys elämmekö itse kuten työroolimme meitä määrittelee?                           

# data[].attributes.subject
Dystopia ajattelua:       Henkilöt, jotka eivät ole tuottavia ja tuottavat paljon kustannuksia yhteiskunnalle ovat tarpeettomia. Heistä tulee pyrkiä eroon. Esimerkiksi työttömät, sairaat, vammaiset ja ulkomaalaiset; kustannuseriä. Älköön ainakaan tulko minun asumisalueelle laskemaan asuntoni ja asuntoalueeni arvoa. Kauas pois!               Entä jos tietäisimme kuolinpäivämme, eläisimmekö eri lailla? Olisiko arvomme toiset, tekisimmekö enemmän töitä vai laiskottelisimmeko vain? Keskittyisimmekö enemmän perheeseen tai puhtaasti itsellemme arvokkaisiin asioihin?Henkilö, joka on päättävässä roolissa, tulee elää kuten lausuu.                 Jos julkivallan käyttäjä/johtaja ajaa jotain asiaa ja toimii päinvastaisesti, siitä nousee vahva vastustus. Kuitenkin hänkin on jonkun työntekijä, herää kysymys elämmekö itse kuten työroolimme meitä määrittelee?                           

# data[].attributes.body
Kansainvälinen liike, joka tieteidenvälisellä yhteistyöllä pyrkii edsitämään ihmisten, eläinten ja ympäristön terveyttä ja hyvinvointia - eli toteuttamaan terveydensuojelua, jonka tavoite on ehkäistä ongelmia ja tuottaa terveyshaittojen hallintaa

# data[].attributes.body
Ihmisen itse aiheuttaman ruton jälkeen jäljelle on jäänyt vain yksittäisiä ihmisryhmiä, jotka yrittävät selvitä omillaan ilman keskusjohtoa. Ryhmällä on johtohenkilöitä, mutta ei varsinaista päällikköä. Päätökset tehdään yhdessä keskustelemalla.
(Margaret Atwoood: Uusi maailma)

# data[].attributes.body
Ennen käytännössä kaikki ihmiset tappanutta ruttoa on kehitetty geenimanipuloitu ihmisrotu, jolta puuttuu väkivaltaisuus ja joiden elämä suoraviivaisempaa kuin ihmisten. Ihmiskunnan ainoa tapa selvityä on risteytyä tämän geenimanipuloidun rodun kanssa. Kirjan lopussa ensimmäiset molempien geeniperimän saaneet lapset ovat syntyneet. Tuntematon uusi maailma odottaa.(Margret Atwood: Uusi maailma)

# data[].attributes.body
Johtajuus on monimutkaista ja ristiriitaista.
Johtajalta vaaditaan paljon ja välillä häneltä vaaditaan ristiriitaisia asioita.
Johtaja on välillä itsessään paradoksi: insinööri humanistina, pehmeä kovis, improvisoiva virkamies.
Johtajan on hyväksyttävä, että täydellistä valintaa tai täydellistä tapaa olla johtaja ei kerta kaikkiaan ole.
Esimerkkejä johtajuuden ristiriidoista:
-Johtajuus on epäonnistumista ja sen kanssa elämistä. Johtajuuden oikeat onnistujat ovat niitä, jotka kykenevät elämään epävarmuuden ja jatkuvan kehityksen kanssa ja jotka ovat sujut epätäydellisyyden kanssa. Johtajan täytyy myös onnistua, koska johtajuutta mitataan tuloksissa.
-Johtajan on oltava tietoinen omista rajoituksistaan ja siitä, milloin on opittava uutta, unohdettava vanha ja muututtava maailman kanssa. Heti kun johtaja alkaa olla liian varma johtajuudestaan, hänen pitäisi harkita muutosta. On myös asioita, jotka eivät muutu. Näitä on esimerkiksi kyky kommunikoida ja rakentaa luottamusta. Ilman niitä johtajuus on periaatteessa mahdotonta.

# data[].attributes.body
-dataismi ja algoritmiajattelu: algoritmit ovat itseoppivia, ihminen menettää merkityksensä ja algoritmit ottavat vallan
-ihmiskunta tavoittelee onnellisuutta ja ainaista terveyttä: omien ja jälkeläisten kykyjen parantelu geenitekniikalla
-teknologian kehittyminen ajaa osan ihmisistä työttömiksi ja tekee heistä tarpeettomia
-tekoäly ottaa vallan eikä ihmisen äly ja viisaus ole enää ylivertaista

# data[].attributes.body
Alf Rehn (2018) Johtajuuden Ristiriidat. Miksi johtaja aina epäonnistuu ja miksi se ei ole ongelma

Haapakoski, Kati; Niemelä, Anna & Yrjölä, Elina (2020) Läsnä etänä - Seitsemän oppituntia tulevaisuuden työelämästä

# data[].attributes.body
Antti Sukura ja Marja-Liisa Hänninen (2016) One Health - ihmisten, eläinten ja ympäristön yhteinen terveys
Piia Leino (2020) Yliaika

# data[].attributes.body
Anita Rubin: Skenaariotyöskentely Tulevaisuuksientutkimuksessa.

# data[].attributes.body
Yuval Noah Harari (2017) Homo Deus – Huomisen lyhyt historia
Margared Atwood (2013) Uusi maa

# data[].attributes.body
-monimutkaisuus ja ristiriitaisuus
-herättää tunteita
-ei täydellistä tapaa olla johtaja
-johtajuus on isoja linjoja ja satoja pieniä asioita
-johtajan tulee olla empaattinen mutta jämäkkä
-itsensä johtaminen ja itseohjautuvuus korostuu
-ymmärrettävä oman organisaation vaikutus muihin ja niiden vaikutus omaan organisaatioon

# data[].attributes.body
-maailma on arvaamaton, organisaation on valmistauduttava muutoksiin ja pysyttävä sopeutumiskykyisenä
-teknologian kehittyminen, tietoyhteiskunta, dataismi ym. näkyvät arjessa jo nyt
-teknologia ohjaa päätöksentekoa
-onnellisuuden ja ainaisen terveyden tavoittelu