# data[].attributes.body
1.Indeldning ( personerne og deres slægter præsenteres, grundlæggelse)

2. Konflikt (det handlingsskabende modsætningsforhold opstår og afdækkes)

3. Klimaks (konflikten tilspides)

4. Hævn

5. Forsoning (de overlevende søger at bilægge striden)

6. Efterspil ( hvad der skete efter)

De enkelte faser kan ofte gennemløbes flere gange, hvor der f.eks. er tale om flere hævndrab

# data[].attributes.body
Saga - at sige

-Saga begynder med genealogi - tid, rum, personer og slægt bliver fastlagt

-Imitation af en mundltlige fortælling kort, knap og mundret -fortælleren er anonym - taler på samfundets vejne

-fortællerkomentar/læserhenvendelser/side bemærkninger af typer “ herefter høre vi ikke mere om ham”

-Slægtskabserlationerne altid tydeliggjort for at vise hvor personerne står i det sociale rum

- i sluttningen af Ravnkel Frøjsgodes saga kan man tydelig se at fortælleren har bagudsyn han kender slægten i generationer og fremhæver personernes endelige omdømme

-Sproget er meget uformelt “Og hermed ender Ravnkels saga”

-Handlingen og replikkerne er det vigtigeste ingredienser

-Fortællingen er scenisk i de afgørende punkter

-Stor spring i tid (panoramisk for at udfylde huller) - der er skift mellem nutid og datid

-tidsskiftene understøtter dramatisk udvikling

-stav rim - skaber en mundret rytme, gentagelighed og en fast form at hænge variationer på  - mundtligtpræg

-Udtryksøkonomisk (minimalistisk) og underspillende

-Ydre synsvinkel på personerne. Fortælleren er neutral of udtrykker kun  holdninger, der hvor det kan begundres i hvad andre folk siger, eller hvad der på egnen er almindelig konsensus om.

- Fortælleren er tilbageholdende med stærke følsesmæssige udtryk. Underdrivelsesteknik

# data[].attributes.body
- Saga betyder at "sige"

-Starter ofte med en genealogi, en slægtshistorie

-Involverer ofte nordisk mytologi

-Temaer inkluderer ofte: tapperhed, selvbeherskelse og loyalitet mod ens egen slægt

# data[].attributes.body
Holdt hus (nøglebundtet)

Objekter

Kvinder er altid biroller

Opgave var at sikre slægtens viderførsel

Kvinder måtte ikke deltage i offentlige hverv eller på tinge

Kvinder kunne intet arve efter deres forældre

Kvinder kunne arve efter deres mand

# data[].attributes.body
Slægt og Ære

Mændene er familiens overhoved

Overdrevet Maskulinitet

Mænd er heltene i Sagaer:

Sagaen drejer sig om en bestemt helt og deres kamp for at opretholde ÆRE

Helten må ikke bryde sit løfte

Helten behøver ikke være sympatisk

Vilje-Snarrådighed-Handlekraft

Tapperhed-Selvbeherskelse-loyalitet mod slægten

Helten sprænger normerne (outlaws)

Mænd skulle tale for kvinden

Mænd var i tinget, og skulle udføre dets vedtagelser

Mænd er dominante i sagaer

# data[].attributes.body
- Fortælleren henviser til kendte lokaliteter og forankrer dermed beretningen geografisk. (Fastligger rum, tid, og personer).

- Beskrivelserne er vurderende, men underspillet.

- Fortællerens ærinde er at skabe troværdighed, handlingen skal fremstår autentisk.

# data[].attributes.body
Ofringen til guderne; i vores saga

Ravnkels forhold til frugtbarhedsguden

Frøj/hesten Frøjfaxe

# data[].attributes.body
Er 'regent' i det enkelte godedømme

Er mellemled ml. guderne og folk

Repræsenterer sit godedømme på tingene

# data[].attributes.body
I Ravnkels saga:

Ære; brud på (hellig) aftale

Aktion-reaktion; hævn og modhævn

# data[].attributes.body
Slægten af altafgørende betydning

Herefter (stor-)familien

og sidst individet.

Ægteskabet er en økonomisk

'kontrakt' ml. to slægter.

MEGET vigtigt: ÆRE og EFTERMÆLE;

"En mand er ikke mere end sit ry"

# data[].attributes.body
Ravnkels saga skildrer

overgangen til kristendom;

Asatroen: Ofring + hævn ifm. Føjfaxe.

Ravnkel opgiver sin tro: ikke forklaret tydeligt,

men hænger sammen med, hvad der er

bekvemt for ham (magt).