# data[].attributes.body
https://prezi.com/w_pi7jcfcza8/edit/?utm_campaign=share&utm_medium=email#0_140541664

# data[].attributes.body
Landskabsdannelse i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.title
Landskabsdannelsen i Danmark - Jonathan S S

# data[].attributes.body
Gletsjer

Ås

Smeltevandsstrømme

Dødis

Aflejring

Erosion

# data[].attributes.body
Sedimentære bjergarters opbygning:

https://www.youtube.com/watch?v=Wxc-egL6JBo

http://www.classzone.com/books/earth_science/terc/content/visualizations/es0605/es0605page01.cfm?chapter_no=visualization

Et voldsomt vulkanudbrud på Island:

https://www.youtube.com/watch?v=NV0mniJrnzc

Illustration af en metamorfe (dog på engelsk):

http://www.geografifaget.dk/natur/bjergarter/metamorfe-bjergarter/

Illastration med en fed tekst om det indre/ydre geologiske kredsløb:

http://ansatte.uit.no/webgeology/webgeology_files/danmark/bjergarter.html

# data[].attributes.body
Pladetektonikkens rolle

Diagenese

Omkrystallisation

Opsmeltning

Hævning

Forvitring/Erosion

Aflejring

Sedimentær bjergart

Magmatisk bjergart

-herunder dybbjergart, gangbjergart og vulkanskbjergart.

Metamorf bjergart

Metamorfose

# data[].attributes.body
I kan bruge denne figur til at få styr på de forskellige bjergarters tilhørsforhold.

# data[].attributes.headline
Faglig viden om bjergarter og det geologiske kredsløb 

# data[].attributes.subject
Faglig viden om bjergarter og det geologiske kredsløb 

# data[].attributes.body
Denne tekst skaber rammen for en saglig og faglig undervisning

# data[].attributes.body
Landskabsdannelse og Istid:

Vi går på åsen, med udsyn ned i tunneldalene. Eleverne får udleveret landskabskort

og topografiskkort og disse sammenlignes med virkeligheden. Deduktivt oplæg ved

Jonathan om landskabsdannelsen, herunder de processor der har dannet det landskab

eleverne har fået lov til at sanse.

Efterfølgende elevopgaver:

Beskriv og tegn landskabet omkring jer

Beskriv hvordan åsen blev til og tegn den

Geologi:

Først får de 10 min til at gå rundt på stranden og samle sten de selv

synes virker fasinerende eller på anden måde fanger deres interesse.

Med udgangspunkt i de indsamlede sten holder William et deduktivt oplæg

om de forskellige bjergarter, med fokus på magmatiske bjergarter.

I oplægget berøreres de ydre geologiske processers påvirkning.

Herefter deler vi eleverne op på hver deres magmatiske bjergart,

som de så skal finde og kategorisere samt holde et kort oplæg

på 5 min om, hvor begreberne bliver brugt i flæng.

# data[].attributes.body
Indledning

Kort præsentation af os selv.

Præsentation af dagens forløb. Aktiviteter, læringsmål osv.

Vi håber på at kunne starte på åsen.

Istid (jonathan)

# data[].attributes.body
Løbende dialog omkring nøglebegreber.

Afsluttes med en kort præsentation af gruppens bjergart.

Afslutning med at eleverne skulle beskrive nøglebegreber mundtligt, og derefter

# data[].attributes.body
Bøger:

Geografi fag og undervisning kapitel 4

og 1

Danskebjerge.dk

# data[].attributes.body
Samle eksempler på magmatiske bjergarter.

Vandkande

HCI (samle en sandsten)

Evt. et par opslagsværk om bjergarter.

# data[].attributes.body
Geologi: Hvad hedder de vigtigste magmatiske bjergarter, og hvilken sammenhæng er der mellem deres udseende, sammensætning og dannelsessted?

Hvad er de vigtigste led i de ydre geologiske processer? Giv eksempler på hvad der sker, og hvilke kræfter der virker.

Istid: Hvad er en ås? Hvordan dannes en ås? Hvor kan man ellers støde på en ås i Danmark? Hvad er et dødishul? Hvad er en gletsjer? Hvor stor en % -del af Danmark har været dækket af is under Weischel istiden?

# data[].attributes.body
Kompetenceområde 4: Undervisning i geografis kerneområder

Begrundet planlægge, gennemføre, evaluere og udvikle varieret geografiundervisning med natur- og kulturgeografiske kernebegreber fra geografiens verden.

Vidensmål:

Betydningen af elevers egne undersøgelser i

undervisningen
Færdighedsmål
Fra studieordningsteksten.

# data[].attributes.headline
Formalia - formålsparagraf og formål for faget geografi 

# data[].attributes.subject
Formalia - formålsparagraf og formål for faget geografi 

# data[].attributes.body
Folkeskolens formål

§ 1. Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere, gør dem fortrolige med dansk kultur og historie, giver dem forståelse for andre lande og kulturer, bidrager til deres forståelse for menneskets samspil med naturen og fremmer den enkelte elevs alsidige udvikling.

Stk. 2. Folkeskolen skal udvikle arbejdsmetoder og skabe rammer for oplevelse, fordybelse og virkelyst, så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle.

Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.

Formål for faget geografi

Formålet med undervisningen i geografi er, at eleverne tilegner sig viden om vigtige naturgivne og kulturskabte forudsætninger for levevilkår i Danmark og den øvrige verden. Eleverne skal tilegne sig grundlæggende geografisk viden som baggrund for forståelse af geografiske begreber og sammenhænge og viden om samfundenes udnyttelse af naturgrundlag og ressourcer. Undervisningen skal give eleverne fortrolighed med natur- og kulturgeografiske arbejdsformer og betragtningsmåder og give dem indblik i, hvordan geografi – og geografisk forskning – i samspil med de øvrige naturfag bidrager til vores forståelse af verden.

Stk. 2. Undervisningen skal anvende varierede arbejdsformer og i vidt omfang bygge på elevernes egne iagttagelser og undersøgelser bl.a. ved feltarbejde og brug af geografiske kilder. Undervisningen skal udvikle elevernes interesse og nysgerrighed over for natur- og kulturgeografi, naturvidenskab og teknik og give dem lyst til at lære mere.

Stk. 3. Undervisningen skal bidrage til elevernes forståelse af fremmede kulturer, og til at de erkender natur- og kulturgeografiens bidrag til vores verdensbillede. Elevernes ansvarlighed over for naturen og brugen af naturressourcer og teknik skal videreudvikles, så de får tillid til egne muligheder for stillingtagen og handlen i forhold til spørgsmål om menneskets samspil med naturen – lokalt og globalt.

# data[].attributes.body
Klafki
Man kunne overveje, at bruge den tyske didaktiker Wolfgang Klafki (1927-) i sin didaktiske tilgang til disse centrale emner i geografi. Han opererer med begrebet kategorial dannelse til at forklare, hvordan lærerprocessen foregår. Iflg. Hans teori møder eleverne fænomenerne i den virkelige verden med deres forståelse, dvs. kategoriserede erfaringer i form af de verdensbilleder, de har i forvejen. Verden åbner sig i mødet mellem de indre kategorier og den ydre verden, og en ny forståelse kan opstå. (viden, færdigheder, følelser og holdninger) Klafki: kategorial dannelse og kritisk-konstruktiv pædagogik. 1983. S.61)) Konstruktionen af ny forståelse afhænger af, om forståelsen af verden udfordres på en måde, der berører eleven og giver anledning til refleksion over det nye, og det som eleven kender til i forvejen. Det er derfor essentielt at, indholdsvalget og præsentationen bliver vedrørende for eleverne. Eleverne har forskellige læringsstile og forskellige erfaringer, og dermed forskelligt beredskab til at kapere ny forståelse og viden. Klafki mener altså, at ved udfordre elevernes viden, følelser og holdninger (problematisere) er der mulighed for at de i en aktiv proces konstruere nye subjektive verdensbilleder, om igen kan udfordres, men nu på et endnu højere niveau. (Bruun, Klaus. Jørgensen, Hanne. Pedersen, Ove mfl. Geografi undervisning – Fagdidaktisk grundbog. Geografforlaget 2011 1. Udgave. 1. Oplag s. 19-20) Han snakker om epoke nøglespørgsmål.
Carl Jørgen Veje - Ekskursion:

Carl Jørgen Veje mener at feltarbejdet i geografiundervisning er relevant for elevernes indlæring, da det skaber et brud i den daglige undervisning. Han understreger vigtigheden af at eleverne bliver gjort opmærksomme på hvorfor man tager på ekskursionen, altså hvilke undervisningsmål der er med turen, og hvilken rolle ekskursionen har i det pågældende undervisningsforløb. Derudover synes Carl Jørgen Veje at grunden til at man tager en skoleklasse med på ekskursion, er for at de skal tillægge sig en viden og nogle oplevelser man bedst (eller kun) kan erhverve sig på denne måde, og at man vel og mærke udnytter denne viden i det fortsatte forløb.

# data[].attributes.body
http://www.emu.dk/omraade/gsk-l%C3%A6rer/ffm/geografi/7-9-klasse/unders%C3%B8gelse

Kommunikation  Herunder ordkendskab, som er relevant for dem i forbindelse med deres undervisning af 3. klasser.

Ordkendskab:

Færdighedsmål

Eleven kan mundtligt og skriftligt udtrykke sig præcist og nuanceret ved brug af fagord og begreber

Vidensmål

Eleven har viden om naturfaglige ord og begreber

Naturgrundlag og levevilkår

Fase 1:
Eleven kan praktisk og teoretisk undersøge karakteristiske landskaber Eleven har viden om jordbundens og undergrundens bestanddele i forhold til landskabsdannelse

Egne mål:
Eleverne skal opnå viden om hvordan det danske landskab er blevet formet af is og smeltevand, herunder landskabsformerne:
ås, tunnelås og smeltevandsslette.