# data[].attributes.body
-Skolevandling - leder ber lærer invitere til en økt og gi leder et oppdrag. Kan være ulike oppdrag leder får. Samtale i etterkant. Må ikke bli for skummelt, kontrollerende, men samtidig nødvendig med en viss systematikk.

-Jobbing i fagteam med leder tilstede i teammøtene. Gir god oversikt over hva som rører seg på ulike trinn, hvordan de samarbeider, planlegging osv. Her får man tatt pulsen på fagmiljøet.

-Internt veilederkorps. Kommer inn i klasser ved behov. Men reparerende, ikke forebyggende.

-Tillitselever deltar i klasselærerråd to ganger i året. Gir oversikt over hva som er bra, ulike innspill osv.

-Undervisningsvurdering - bruke denne som grunnlag i medarbeidersamtaler

-Elevundersøkelsen

-SKUP-arbeid

-Avd.leder møte med tillitselever

# data[].attributes.body
Veilederkorps 3 lærere (80 % til sammen): veileder nytilsatte (både fellesfag og yrkesfag)og alle på Vg1
- pedagogisk forum: workshops
-Kollegabasert samarbeid  klasseledelse med tilbakemelding med en rapport til leder
Elever er med på klasselærerråd to ganger i året og kommer med tilbakemelding på lærings- og klassemiljø.
Får oversikt med å besøke klassene og jevnlige samtaler og oppfølging av den enkelte. Deltakelse på fagmøter, avdelingsmøter.
To medarbeidersamtaler-formulerer egne utviklingsmål- følger opp med observasjon etter invitasjon fra lærer
- systematisk jobbing med pedagogisk analyse
læringsutbyttemøter-avdelingsledere er tettere på den enkelte elev og faglærere.
Faste teammøter-kontaktlærer kaller inn til møtet .
Skolevandring
Drømmeuke: 1 uke oppfølging med en lærer, deltar i ulike undervisningssituasjon.  Får god innsikt. Tolærer system på programfag.
Pedagogiske møter med erfaringsdeling av undervisningsopplegg. Mange studenter som er inne på praksis mye læring av hverandre
Jobber er med par. Planlegging - aksjon og refleksjon

Hvordan veilede/observere knyttet til fagfornyelse og nye læreplaner:
-Veilede i forhold til dybdelæring
- bruke personale som er "knallgode" på ulike temaer. Bruke ledergruppa og at de kobler seg på.

# data[].attributes.body
1)
Medarbeidersamtaler
Uformelle samtaler
Kollegaveiledning
Følge opp tilbakemeldinger fra elever/lærere
Klasselærerråd
Oppfølging IKO
Leder tett på i klasserom/verksted
Skolevandring
Tett på i planleggingen
Fagteam, LUT, kvalitetsgruppe.

2)
Forsterke mye av det vi arbeider med i dag.
Tett oppfølging
Gode avdelingsmøter
Bli enige om felles tema/opplegg
……...

# data[].attributes.body
Veiledningsteam
Kollegasamarbeid
Pedagogiske forum
Avdelingsleder i klasserom
Klasselærreråd
Igangsetting av timer
Oppfølging av elever/elevsaker - IKO
Fagmøter
Oppfølging av medarbeidere, medarbeidersamtaler
Leder veileder lærere, etter initiativ fra lærerne selv
Skup: Kollegaveiledning, par eller 4-5 lærere satt sammen av ledergruppa - problemstilling - aksjon - refleksjon. En aksjon i hvert halvår.
Fagkoordinatormøter

# data[].attributes.body
Kollegabasert veiledning
Åpne klasserom, åpne dører
Ledere viser engasjement for det lærerne jobber med.
Frikjøpte lærere til veiledning for nytilsatte
IKO-tiltak veiledning
Ledere tett på elevene, tar gjerne vikartimer
Pedagogisk evaluering etter endt skoledag - støtte hverandre
Kultur for deling
Tverrfaglige tema i klasser, alle lærere har selv forpliktet seg til å delta. Initiativ fra lærere.
Godt faglig samarbeid.
Pedagogisk analyse
Læringsstøttende møter
Medarbeidersamtaler med mål.

# data[].attributes.body
Medarbeidersamtaler.
Observere undervisning.
Lærerne skriver "pedagogisk analyse" på elever som de strever med å få til en god tilrettelegging for.
Teammøter.
Klassemøter.
Avdelingsmøter.
Prosjekt: Motivasjon, mestring, relevans. Handler om å løfte de viktige pedagogiske prinsipper inn i faget - utarbeide undervisningopplegg - kolleger har observert hverandre.

# data[].attributes.body
-Skolevandring
-Medarbeidersamtaler
-Uformelle samtaler lærer-lærer og lærer- leder
-Kollegaveiledning
-Veilednings-korps
-Pedagogisk forum og dilemma-verksted
-Standard for pedagogisk god praksis (laget av VGO)
-Veilednings perioder mellom leder-lærer ved elevklager
-Klasseråd med tillitsvalgtelever som involveres i møtene
-Ledere  er med i verksteder og klasserom, med i fagteam-møter, deltakelse i LUT
-FYR arbeid der leder er involvert
-Leder følger tett ift IKO bekymringmeldinger
-Ledere trekker frem god praksis i taler mot skolens ansatte

# data[].attributes.body
Skolevandring: Avdelingsleder inviterer seg inn i undervisningen (etter avtale i MAS). Spør læreren om hva avd.l. skal se etter. Rask feed-back.  Må planlegges.
Uformelle samtaler om pedagogikk.
Deling av erfaring i ledergruppa.
Systematisk observasjon  lærer-lærer,  PAR-seminar.
Lederskapet må framheves; samstemthet/konsensus.

# data[].attributes.body
1. Lesson study
FYR arbeid.
Medarbeidersamtale.
Invitere seg inn i klassene.
PAR - modellen, lærere to og to med veiledning.
Ute i verksted/produksjonsrom.
Skolevandring.
VFL.
IKO. MOCC
Skolevandring med elevenes øyne.
Elevundersøkelsen.

2. Først ha en felles forståelse for hva fagfornyelsen er - FØR man går i gang med arbeidet.
Bruke den digitale versjonen av nye læreplaner.
Veiledningsbehovet vil avhengig av hvor man er i arbeidet med fagfornyelsen, hvordan man organiserer arbeidet (grupper mm.) Bred involvering tidlig, kvalitetsgruppe/ressursgruppe fra alle avdelinger på skolen.

# data[].attributes.body
1. I yrkesfagene er vi noe med og observerer på verksted og byggeplass. I mindre grad i klasserommene.
Lesson study.
Medarbeidersamtaler.
Klassetrinnsmøter.
Mentorvirksomhet.
Kollegaveiledning.
Veiledning ved klager.
2. Legge til rette for erfaringsdeling. Kollegaveiledning. eksterne veiledere

# data[].attributes.body
Klasseromsbesøk i forkant av medarbeidersamtale
Lesson study
Standard for god undervisning
Undervisningsevalueringen
Avdelingslederne må få mer tid til å være mer i klasserommet (vil VIS gi dette?)
Veiledningskompetanse
Systemarbeid

# data[].attributes.body
Veilederkorps 3 lærere (80 % til sammen): veileder nytilsatte (både fellesfag og yrkesfag)og alle på Vg1
- pedagogisk forum: workshops
-Kollegabasert samarbeid  klasseledelse med tilbakemelding med en rapport til leder
Elever er med på klasselærerråd to ganger i året og kommer med tilbakemelding på lærings- og klassemiljø.
Får oversikt med å besøke klassene og jevnlige samtaler og oppfølging av den enkelte. Deltakelse på fagmøter, avdelingsmøter.
To medarbeidersamtaler-formulerer egne utviklingsmål- følger opp med observasjon etter invitasjon fra lærer
- systematisk jobbing med pedagogisk analyse
læringsutbyttemøter-avdelingsledere er tettere på den enkelte elev og faglærere.
Faste teammøter-kontaktlærer kaller inn til møtet .
Skolevandring
Drømmeuke: 1 uke oppfølging med en lærer, deltar i ulike undervisningssituasjon.  Får god innsikt. Tolærer system på programfag.
Pedagogiske møter med erfaringsdeling av undervisningsopplegg. Mange studenter som er inne på praksis mye læring av hverandre
Jobber er med par. Planlegging - arbeid og refleksjn

# data[].attributes.body
1.
Observasjon og veilednings - erfaringer  fra skoleutviklingsprogrammet.
Kollegaveiledning etter observasjon i klasserom, gjerne med formål.
Tett dialog med lærerne.
Avdelingsmøter.
Faglag.
Medarbeidersamtaler.
Klasserådene.
Medbestemmelse-møter.
Planleggingsdager.
Elevrådsmøter og tilbakemeldinger fra elevene.
Elevenes vurdering som utgangspunkt for veiledning og refleksjon.
Viktig med refleksjon etter observasjon.
PPT i systemsaker.
LUT - veiledning i felles møter med lærere og bedrifter/næringsliv.

2.
Samarbeid på hver enkelt avdeling.
Tverrfaglig samarbeid.
Planleggingsdager.
Utfordring å sette av nok tid til å jobbe sammen. Behov for organisatoriske endringer for å få bedre tid til samarbeid.
Annen organisering som legger tilrette for bedre lærersamarbeid - hvordan legge tilrette for det?

# data[].attributes.body
Skolevandring om bestemte tema, for- og etterarbeid. Uvant for noen, men så nytten av det og satte pris på at avdelingsleder var interesser.

Flere er tett på om, men har ikke hatt systematisk skolevandring.

Klasseromsbesøk, et minimum av besøk pr år. Det blir for få.

Det er viktig å avklare hva som  er fokus og hvilken rolle man har i besøk. Sette av tid til etterarbeid.

Deltakelse på fagseksjonsmøter.

Det å settes av tid, vi må bli mer systematiske. Det må være enighet om hva som er spillereglene. Tillit er avgjørende.

Kollegabasert veiledning er også nyttig.

IKO, i drøfting av saker vil det også gis mulighet/rom for veiledning.

# data[].attributes.body
Veiledningsteam
Kollegasamarbeid
Pedagogiske forum
Avdelingsleder i klasserom
Klasselærreråd
Igangsetting av timer
Oppfølging av elever/elevsaker - IKO
Fagmøter
Oppfølging av medarbeidere, medarbeidersamtaler
Leder veileder lærere, etter initiativ fra lærerne selv
Skup: Kollegaveiledning, par eller 4-5 lærere satt sammen av ledergruppa - problemstilling - aksjon - refleksjon. En aksjon i hvert halvår.

# data[].attributes.headline
Gruppe 6 - observasjon og veiledning av lærere

# data[].attributes.subject
Gruppe 6 - observasjon og veiledning av lærere

# data[].attributes.body
1.  avdelingsledere ønsker å prioritere tid til observasjoner.
Bør det planlegges godt eller være tilfeldig? Hva er målet med observasjonene? Kollegaveiledning med utgangspunkt i standard for god undervisningpraksis. Fokus på elevaktivitet. Tydelig bestilling og kort observasjon. Leder + lærer observerer. Lederobservasjon knytta mot IKO- arbeid.
Tilfeldig skolevandring.
2. Organisere skoleuka slik at vi får  fokus på tverrfaglige temaer/overordnet del.  Leder styre mot målet og vektlegge overordnet del. Legge til rette for deling. Medskaping og veiledning blir viktig!

# data[].attributes.body
Skolevandring
Observasjon
Medarbeidersamtaler
Fagsamtaler

# data[].attributes.body
Veiledning:  skolevandring, medarbeidersamtaler og bruk av undervisningsvurdering, pararbeid, mentor,  delingspraksis, itslearning, deling og raffinering av Undervisningsopplegg. Lederutvikingsprogram og rektorstolen har utviklet veiledningskompetansen. Refleksjon over resultater på elevundersøkelsen.

Oversikt over undervisningen > å vite og ikke tro. Iko, skolevandring, fagsamarbeid, møte m tillitsvalgte, standarder og etterlevelse av disse - ped IKT, dysleksivennlig skole, standard for god undervisning, krav om bruk av planleggeren i itslearning. Smu.

# data[].attributes.body
1. -Lesson study
-systematisk kollegaveiledning (oppstart, gjennomføring og avslutning avtime) avd.leder er med i observasjonen, fulgt opp i medarbeidersamtale med utviklingsmål.
-"Være elev for en dag"
-"besøk" i klasserom
-kollegaveiledning jfr profesjonsfellesskapet
-avdelingsleder eller rektor er til stede i SKUP-teammøter
-avdelingsleder har forberedt samtale med et utvalg av elever fra en klasse (klassesamtale)
-avdelingsleder har møte med elevtillitsvalgt og varaTV i hver klasse på sitt utdanningsprogram hver mnd. Samtale om den gode undervisningstimen.
-klasserapport; samtale med kontaktlærer i etterkant
-medarbeidersamtale; undervisningsvurdering

# data[].attributes.body
* Seniorlærer/mentor har 4% ressurs for veiledning av særlig nye lærere ifm PPU
* Deling av LLP'er i OneNote
* Delingsøkter individuelt for lærere i SKUP for kollektivet på forberedte emner/microteaching/utprøving av opplegg eller vurderingsformer
etc i dialog med avdelingsleder før og etter
* Fokusområde progresjonsarbeid i VG1-VG3 i fagseksjoner bringer praxix til torgs hvor avdelingsleder får oversikt og kan bruke informasjonen i intern diskurs
*Kollegabasert samarbeid eller skolevandring (mindre utstrekning enn ønskelig)
* Medarbeidersamtaler
* IKO

* Medarbeidersamtaler, to formelle i året, tettere på lærerne. Pluss en kortere prat når fag- og timefordeling er gjennomført.
* Alle lærere setter seg et kvalitets- og utviklingsmål. Utviklingsmålet kobles på skolens utviklingsmål. Oppfordrer lærerne til å knytte utviklingsmålet til kollegaveiledning. Alle er inne og observerer i lignende fag.
Kollegaveledningens fokus er på hva den enkelte kan bli bedre på.
* Flinkere til å bruke fellestida på utviklingsarbeid. Mye fokus på fagfornyelsen, der overordnet del er i fokus nå.
* Faglag - primært på utviklingsmål i alle fag. enkeltvis.
* IKO

* Utgangspunkt i kvalitetsgruppa som piloterer ulike modeller som blir presentert og videreført inn i kolleget.
* Gjennomgang i fellesøkt der lærere kobles sammen på tvers av fag og gjennomfører kollegaveiledning. Oppsummering i avdelinger/seksjoner.
* Eksterne forelesere inne i kompetansepakka for fagfornyelsen, gjennomføres i fellesøkter.
* FYR - Lærerne i utdanningsprogrammene deler årsplaner og samarbeider om ulike aktiviteter der fagene knyttes sammen til gjennomgang i felles læreplanmål
* Medarbeidersamtaler
* IKO-møter
* LUT

# data[].attributes.body
1.
Observasjon og veiledning 2 ganger i året – Forberedt samtale/opplegg

Ute på verkstedet

Undervisningsvurdering i medarbeidersamtale

Klasseteam/møter

Kontroll av alle års- og periodeplaner innen tidsfrist. At de finnes – og innhold i planene

----
Klasser (spesielle klasser) som liker lite at flere kommer inn i klasserom

Stor variasjon – litt ettersom hvilke type klasse

Kollegabasert veileding

----
Individuelt hvordan dette løses

Forskjellige ledere har forskjellige modeller

Lærere kan «bestille» besøk – 2stk  i året med tilbakemelding

MU samtaler

----
KBV og Skolevandring

Besøk arbeidsrom daglig - daglig kontakt ved flere anledninger

Klassemøter, avdelingsmøter, fagmøter

Års- og periodeplaner

----
Medarbeidersamtale – formalisert med 2 samtaler hvert år

Mye uformelle samtaler

Besøk ute på verkstedene

KBV – Fast opplegg

Oppfølging av undervisning etter tilbakemelding

Klasseråd – noen ganger med klassens tillitsvalgt

Tett oppfølging/IKO

Plassering av pedagogiske ressurser

Konkretisering av satsningsområder av kvalitetsgruppe

Deling av de gode eksempler i fellesmøter/avdelingsmøter

----
A-dager

Klassemøter

Egne fagspesifikke møter der det er nødvendig

Bruker midtveisvurdering og elevtilbakemelding aktivt

Sjelden inne i teoritimer – mer besøk ved praktiske timer

Bedrifter inne i skolen – spesielt ved å fremheve viktigheten av fellesfagene

2.
Veiledning i forkant av skolens kvalitetsgrupper/SKUP og HINN

Observasjon ved blant annet innsyn i fagets års- og periodeplan

Organisering av skoledagen/uka/året tilpasset nye læreplaner (for eksempel tverrfaglge temaer)

# data[].attributes.body
1) Er tett på gjennom: Trinnmøter, trekantmøter, SKUP/kollegaobservasjon-pedagogiske samtaler, fagkoordinatorer, lærerspesialister, uformelle samtaler, undervisningsvurdering, elevundersøkelsen, oppstarts- og medarbeidersamtaler. Møter med tillitsvalgtelever på trinn.

2) Nye lærere får ekstra oppfølging, mens generell oppfølging gjøres gjennom at lærere jobber i team. Positive opplevelser blant lærerne når de blir sett. Fellesmøter for fagkoordinatorer og lignende for refleksjon og planlegging.
Møtearenaer der vi kan dele erfaringer . planleggingsdager og lignende.

# data[].attributes.body
Oppgave 1:
-Pedagogisk skolevandring: Korte observasjoner og samtaler mellom avdelingsleder og elever. Enklest å få til i programfag  Utfordringen er tid til tilbakemelding til lærerne. Positive tilbakemeldinger i plenum, negative med den enkelte lærer.
-Bruke tid på å oppsøke både elev- og lærergruppa. Fast treffpunkt med lærerne.
-Avdelingsleder er med på alle klasselærermøter i avdelinga.
- avdelingsklassemøter
-Samarbeid mellom lærere, tolærer, deling av opplegg. Lesson study, noe kollegavurdering
-Avdelingsleder er innom i timen til alle lærere i forkant av medarbeidersamtalen. Observasjoner følges opp der. Hvor formelt bør dette være?  Tillit og trygghet mellom lærere og avdelingsleder er svært viktig.
-Utnytte enhver mulighet til samtale med klassene, f. eks når lærereren er borte og du skal sette igang klassen.
-Et håp om "Open doors, open minds", både inn i klasserommet og inn på lederkontoret. Uformelle samtaler.
-Undervisningsplaner i its learning
-Avdelingsleder går rundt i matpausen. Rulleres en dag i uka.
-Miljøpedagog får innom alle klassene hver morgen. Sjekker fravær.
-Lederpar: Diskuterer ulike utfordringer. Samarbeid utenom de formelle  ledermøtene.
Oppgave 2:
-Få lærerne til å gå inn i endringsmodus
-Implementere det nye på en måte som gjør prosessen god, trygg.
-Viktig å møtes på tvers av avdelingen gjennom en god plan for arbeidet.

# data[].attributes.headline
Gruppe 10 - veiledning av lærere, oversikt over undervisning i klasserom og verksted. 

# data[].attributes.subject
Gruppe 10 - veiledning av lærere, oversikt over undervisning i klasserom og verksted. 

# data[].attributes.body
- bruk av OneNote (års- og periodeplaner som er synlig for alle, forventninger til elevassistenter, viktig informasjon) - skaper en gjennomsiktighet i hva som skjer
- jevnlige møter(oppstartsmøte hver morgen)
- skolevandring(hele skolen) - besøk i klasserom og verksted
(etablert og trygg aktivitet)
- avdelingsleder deltar på alle møter i sin avdeling(fagteam, klasseråd)
- medarbeidersamtaler
- kollegaveiledning
- dager der en deler beste praksis - rullering på grupper ala pedagogisk mingling
- oppfølging av lærere og undervisning etter klasseråd eller andre tilbakemeldinger fra elever/kollegiet
- ledere er tett på undervisning i klasserom og verksted - daglig, systemarbeid(LUT)

# data[].attributes.body
Medarbeidersamtaler - individuelle mål i forhold til prioriterte mål.
Utviklingsgruppe - kollegaveiledning som metode
IKO-team/case
Arbeide gruppevis og deretter i seminar
Skape handlingsrommet for avdelingslederen
Arbeids og utviklingsmål
Leder observerer lærere, rektor observerer avdelingsledere ut fra læringsmål
Pedagogisk analyse
Fokus på effekten, (ikke hva som er gjort), av det som er gjort
Bedre på å veilede
Aksjonslæring