# data[].attributes.body
- Alment tilbud som alle benyttede
- Nyt syn fra staten -> læring og uddannelsesstrategisk platform
- Der kom et paradigmeskift -> nyt syn på pædagogik, samt pasningsgaranti = flere børn
- Gik fra pasningspersektiv (opbevaring) til udvikling og læringsperspektiv
- Læringsbegrebet er ikke i serviceloven
- Leg og læring er et hovedbegreb
- Nye funktionsopdelte rum (værksteder)
- Nu begynder pædagogikken at blive anerkendt i samfundet
- Staten har en styrende rolle over pædagogikken
- Børn leg og liv dokumenteres som aldrig før
- Barnets historie bliver vigtigtgjort
- Overgangen mellem børnehave og skole -> helhed i børns liv
- Barnet bliver set som ligeværdig og har selvbestemmelse
- Pædagogikken er nu sociologien og antropologien -> nye dimensioner af forståelse af barndommen
SAMFUND:
- Zapperkulturen
- De målebevidste individer og tavle familier
- Computerne har slået igennem
- Fastfood
Teknologien har ændret verden. Den har gjort store afstande små og ændret hverdagen betydeligt - også for børnene.

# data[].attributes.body
Pædagogik:

Målet er, "at uddanne og opdrage børnene til alsidige og kritisk tænkende socialistiske personligheder",

Daginstitutionerne:

i daginstitutionerne i 1980érne bliver der tilført en folkeskole lov, folkeskolen kan tilbyde børn optagelse i en skole fritids ordning, hvis børnene er optaget i skolen eller har nået den alder, hvor de tidligst ville kunne optages i børnehaveklasse." Dermed var SFO'erne født.

Samfundet:

1980'erne er blevet kaldt fattig firserne, forandringsfirserne og forvandlingsfirserne.

Forskellen mellem rig og fattig var igen mærkbar, og årtiet var præget af angst og intolerance.

1980'erne kom velfærds- og solidaritetstanken under debat og nedprioritering. Politikerne begyndte at erstatte centralisering med decentralisering, offentlig service med privatisering.

Flere børn oplevet at  forældrene blev skilt.

Sidst i 80'erne sker der noget, der vender fuldstændigt om på verdenssituationen. Murens fald i 1989. Med murens forsvinden forsvandt også frygten for krig.

# data[].attributes.body
Pædagogikken: Den antiautoritære pædagogik får langsomt sit tag i de danske pædagoger. Børn må igen lege selv og sige deres mening til en vis grænse.
Børn skal ikke bare udvikle sig og vokse, de skal lære noget, mens de går i børnehave, så de er forberedte til skolen og det senere arbejdsliv.

Daginstitutioner: I 1962 er antallet af forebyggende børneforsorgsinstitutioner vokset til 1140 - en beskeden stigning på 373 institutioner på 10 år.
Mest skelsættende for dette årti er en ny lov om børne- og ungdomsforsorg, der kommer i 1965.
Her optræder begrebet daginstitution for første gang, ligesom vendingen "socialpædagogisk fritidsforanstaltning" får sin debut i en lovtekst.

Samfundet: 1960'erne var oprørets tid. Ungdoms- og studenteroprørets tid.
I løbet af 1960'ene skete der en fordobling af antallet af offentligt ansatte.
Et hovedproblem var familiens nye funktion. I takt med, at også de gifte kvinder nu fik erhvervsarbejde, blev det påkrævet at sørge for pasningsmuligheder til børnene.

# data[].attributes.body
Dette årti står i krigens tegn og dette medførte at udviklingen gik i stå.

De tager udgangspunkt i barnets naturlige vækst, forstået som barnets erobring af egen udvikling.

De går ikke ind for den frie vækst eller opdragelse, men for en dialektik mellem barnets frihed og selvvirksomhed og pædagogens ansvar som medstyrer og inspirator.

Kvinderne blev mere og mere nødvendige på arbejdsmarked og her bliver daginstitutionerne anset som nødvendig afløser for hjemmet og legen i baggården.

Det var ikke en almindelighed at gå i børnehave fordi der ikke findes så mange institutioner. Men på trods af krigen vokser antallet af daginstitutioner. I 1942 er der 459 forebyggende børneforsorgsinstitutioner.

Under besættelsen kommer der også gang i oprettelsen af ungdomsklubber.

Der kommer også regler for personalenormeringer og friplads. I 1949 er omkring 30 fritidshjem åbne om aftenen.

# data[].attributes.body
Antallet af daginstitutioner forsætter med at vokse.

kommunen får pligt til at deltage i finansieringen af de børneinsitutioner som staten har godkendt.

Det er stille år for daginstitutionerne. En økonomisk krise bremser væksten af disse.

EU er ved at genopbygge det som blev ødelagt under krigen.

50'erne huskes som de 10 lange kedelige år.

En mulig ny verdenskrise ville true, derfor satte USA et økonimisk hjælpeprgram for EU-marshallchall hjælpen

Kvinderne er begyndt at trække ud på arbejdsmarkedet. Den samfundsmæssige interesse i at få bygget daginstitutioner og få uddannet flere pædagoger bliver dermed skærpet.

stor forskel på børnelivet i byerne og på landet. Børnene på landet skulle arbejde meget og lærte derfor minimalt.

Man byggede central skoler, hvor man lagde små skoler sammen til store.

Børnene skulle lære mere, have flere bøger, lokaler til specialundervisning og gå i skole hver dag.

tekniske hjælpemidler begyndte at blive en ting. f.eks. traktorer, derfor var arbejdspladserne på landet mindre. Og derfor vandrede landboer til byerne.

Danmark gik fra at være landbrugsland til at være industriland.

I bylivet opstod modstrømninger og ny ungdomskultur. teenagekulturen begyndte at tage form. Og børn og unge var begyndt at blive mere selvstædige --> gjorde ikke som forældrene sagde.

# data[].attributes.body
- 2004 læreplanerne kom
- politisk opmærksomhed på området. Stærkere statslig regulering og styrring af det pædagogiske fagområde
- dagtilbudsloven 2007
- mere fokus på børns udvikling, trivsel og læring fremfor kun pasning. Dagtilbuddet er i stigende grad blevet anset for at være barnets første skridt, i barnets sammenhængende skole- og uddannelsesforløb.
- Systematisk evaluering - Motorisk screening og sprogvurderinger
- pædagog uddannelsen fik status af professionsbachelor
- fokus på pædagogernes evne til nærvær, relationer og reflektion
-Opgraderingen af dagtilbuds læringsindhold blev et element i en overordnet politisk strategi om styrkelse af Danmarks internationale konkurrenceposition som innovativt videnssamfund.
- Markedslogikkens og læringsdagsordenens indtog på dagtilbudsområdet har medført stigende krav om at det pædagogiske "produkt" synligegøres for forbrugerne (forældrene).
2000’erne

I 2002 er der næsten 70.000 børn uden personaledækning, der mangler omkring 8.000 pædagoger og medhjælper hvis man sammenligner med 1990

I 2002 kunne 94 procent af alle kommuner meddele, at de nu har en sådan garanti.

Den sociale arv skal brydes, tosprogede børn skal integreres og lære dansk børns sundhed og tilgodeses. Lidt tid leg og omsorg.

Grundsten i velfærdssamfundet

Stramme budgetter i daginstitutionerne

Relationer er i fokus

Der er meget fokus på den enkelte pædagogs evne til at være nærværende i sin relation med barn.

Det enkelte barns personlige styrker, svagheder, behov og ideer skal tages i betragtning, når man vil forstå barnet og dets hensigter.

Samfundsmæssigt perspektiv :

Forældrene har travlt, og hjemmet er ikke det centrum for familien, som det var før i gamle dage. Børnene bliver passet ude af huset i vugge- stuer, børnehaver og SFO’er, og familielivet er grundlagt på aftaler.

Teknologien bryder igennem.

Fastfood.

Hjemmet er ikke det centrale for familien som det var i gamle dage.

Zapperkulturen er den dominerende.

Teknologien har gjort store afstande små, det har ændre hverdagen også for børnene.

Vi gifter os stadig i håbe om en idyllisk kernefamilie, men ofte ender det i skilsmisse.

Vi stiller alt for store krav til os selv, til vores børn og til vores arbejdsplads, og ud af det får vi bare frustrationer og stress. Det er nøgleordene i børnefamilierne i dag.

I vores generation vil vi gerne det hele på engang. Problemet bliver så bare, at jagten på det gode liv ender med at true lykken.

Vi stiller højere krav til os selv og tilværelsen i dag.(succes og penge)

(Kilder,  http://www.boernogunge.dk/internet/boernogunge.nsf/0/F2A0C334328E2A7FC12579AC002A3BB7?opendocument - Hansen, N.F. & Jensen, K.S. (2016) Den pædagogiske opgave og organisation i et historisk perspektiv).

# data[].attributes.body
Samfund:
- 1930'erne var præget af stor arbejdsløshed efter wall street-krakket i New York. --> det påvirker levevilkårende i danmark
-  Efter Stauning blev statsminister kom der bedre boligforhold og folk kom i arbejde.
- Der var fokus på indlæring frem for læring
- Der var afstrafning i institutionerne.

Dagindtutionerne:
- Institutionstallet er steget.
- Asyler er for fattige børn. pasning-anstalt
-  pengene til daginstitutionerne blev øremærket til udligne uligheden i klassesamfundet.
- feriekolonier
- Aktiviteterne går fra undervisning til at være mere lege-præget.

# data[].attributes.body
Pædagogik:
- Ungdomsoprøret i 1968 bliver behovet større for en forståelse af samfundets betydning for individets udvikling.
- Det antiautoritære oprør og flower-power bevægelsen skaber et mere afslappet syn på børn og "laissez-faire-bevægelsen" præger institutionerne især den første halvdel af årtiet.
- Tilhængere af denne pædagogik mener, at man ikke skal gribe ind, vejlede og korrigere barnet, fordi det antages selv at vide, hvad det har brug for i sin udvikling.
- den marxistiske og den kritisk-frigørende, begge stærkt politisk inspirerede.
Daginstitutioner:
- Antallet af daginstitutioner, som de nu hedder, er eksploderet til 3035 i 1972.
- Bistandsloven fra 1976, får betydning for daginstitutionerne. Med den overtager kommunerne nemlig det fulde ansvar - også økonomisk - for driften af daginstitutionerne.
- Men især er det mange pædagogers politiske engagement, der sætter sit præg. I et stillingsopslag i Børn&Unge den 4. november 1971 står der således: "Hudegrundens byggelegeplads. 1. november bliver en pædagogstilling ledig. Den eventuelle ansøger skal være uddannet pædagog. Kun en marxist, der anerkender institutionens målsætning og vil arbejde aktivt ud herfra, vil blive optaget i vort kollektiv. Lønrammen er 6/8. Al løn herudover går til vor solidaritetsfond."
- Hudegrundens pædagoger fastholder i øvrigt, at det er uundgåeligt, at børn bliver påvirket i daginstitutionen, og at det kun er et spørgsmål om, hvilken vej påvirkningen går.
-  De eksempler lægger grunden til den voldsomme debat om indoktrinering, som florerer årtiet ud, hvor pædagoger, lærere og journalister bliver anklaget for venstreorienterede holdninger og samfundsundergravende virksomhed.
Samfundet:
- Kølevandet på ungdomsoprøret, ændres familiekonsulationerne fra den normale parcelhustilværelse til at der bliver oprettet kollektiver, bofællesskaber og storfamilier.
- De første pædagogstuderende på den 3 årige pædagoguddannelse blev optaget i 1970.
- Erfaring fra arbejde i daginstitutioner er ikke mere en betingelse for at blive optaget på uddannelsen.
4000 kvalificerede ansøger afvises i 1971.
- I kampen med afvisninger, står de studerendes og lærenes organisationer sammen med fagbevægelsen og arbejderpartierne, som alle vil til fælles vil skabe et Danmark, der er værd at leve i, for både børn, unge og voksne.
Fagforeningen:
Januar 1973 går Dansk Børnehaveråd, Dansk Barneplejeråd og Foreningen af Fritidspædagoger sammen i Børne-og Ungdompædagogserenes Landsorganisationen (BUPL).
- 1 april 1976 træder Bistandsloven i kraft. Samme dag overlader staten ansvaret for daginstitutionsområdet til kommunerne.
- BUPL indgår 1977 sin første overenskomst. Den indebærer væsentlige vilkårsændringer. Det er slut med reglementsansættelser. Pædagoger er ikke mere at betragte som tjenestemænd, men som regulære lønarbejdere. BUPL får derfor også ret til at varsle overenskomstmæssige strejker.
Pædagogiske personligheder:
- Anton Makarenko (1888-1939) Sovjetisk pædagog, skriver i bogen "Vejen til livet" om at gøre kollektivet til en opdragende magt. Han går ind for autoritet i opdragelse. Får størst betydning i Danmark i 1970'erne og 1980'ernes marxistisk inspirere pædagogik.
- Paulo Freire: (1921-): Ophavsmand til den frigørende pædagogik. Han mener at mennesket nok er påvirket af de historisk-samfundsmæssige forhold, hvorunder det er vokset op. "Folkets" holdes nede af borgerskabets model af sig selv, som påduttes gennem undervisning, medier m.m. F. mener, at den borgerlige pædagogik gør mennesket til genstand for bestemte læreprocesser, der indoktrinerer til systemets normer, og han kalder den for "sparekassepædagogik", fordi pædagogen ser det som sin sag at fylde barnet med viden.

# data[].attributes.body
* Start 1828 offentlig pasning og opdragelse.
* Man sigter efter ro, renlighed og regelmæssighed.
* Undervisning er hovedsageligt biblisk men med en smule undervisning som vi kender det i dag.
* Legen får betydning i 1871 i den første Fröbel børnehave.
* I 1919 kom daginstitutioner på finansloven.
* Antallet af asyler er vokset til omkring 100 stk.
* Landbruget er vores hovederhverv, men skifter da folk begynder at flytte til byerne.
* Der indføres lov der sikre børn skolegang og forbyder skolebørn at arbejde på fabrik og større værksteder til de fylder 14 år.
* Erna og Niels Juel Hansen - oprettede den første Fröbelbørnehave.
* Friedrich Fröbel - udvikler af legetøj, uddanner de første småbørnslærerinder.