# data[].attributes.body
koostas T. Dreier (20.11.19)

# data[].attributes.body
Kristin ja Lisandra

# data[].attributes.body
Dago, Lauri

# data[].attributes.body
Cätlyn, Kärt, Viktoria Fast

# data[].attributes.body
Oliver ja Martin

# data[].attributes.body
Annika

# data[].attributes.body
Hoiuala on Eesti looduskaitseseaduse järgi kaitsealune loodusobjekt, kus kaitstakse Natura-liikide (looma-, taime- ja seeneliigid) elupaiku väljaspool kaitsealasid, tagamaks nende soodsat seisundit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hoiuala on elupaikade ja kasvukohtade kaitseks määratud ala, mille säilimise tagamiseks hinnatakse kavandatavate tegevuste mõju ja keelatakse ala soodsat seisundit kahjustavad tegevused. Hoiuala moodustatakse loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku soodsa seisundi tagamiseks. Hoiualal on keelatud nende elupaikade ja kasvukohtade hävitamine ja kahjustamine, mille kaitseks hoiuala moodustati ning kaitstavate liikide oluline häirimine, samuti tegevus, mis seab ohtu elupaikade, kasvukohtade ja kaitstavate liikide soodsa seisundi.

Hoiualasid on Eestis kokku 325.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hoiuala on elupaikade ja kasvukohtade kaitseks määratud ala, mille säilimise tagamiseks hinnatakse kavandatavate tegevuste mõju ja keelatakse ala soodsat seisundit kahjustavad tegevused. Hoiuala moodustatakse loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku soodsa seisundi tagamiseks. Hoiualal on keelatud nende elupaikade ja kasvukohtade hävitamine ja kahjustamine, mille kaitseks hoiuala moodustati ning kaitstavate liikide oluline häirimine, samuti tegevus, mis seab ohtu elupaikade, kasvukohtade ja kaitstavate liikide soodsa seisundi.

# data[].attributes.body
Piiranguvöönd on üks rahvuspargi, looduskaitseala või maastikukaitseala vöönditest või kaitsealust üksikobjekti ümbritsev ala. Piiranguvööndis tuleb majandustegevusel arvestada kaitse alla võtja kehtestatud tingimustega. Piiranguvööndis on lubatud kõik, mis pole seaduses või kaitseeeskirjas keelatud.

# data[].attributes.body
Rahvuspark on suhteliselt suur riiklikult kaitstav loodusala, kus on erilisi teadusliku, kasvatusliku ja puhkeväärtusega loodusobjekte (ökosüsteeme ja maastikke), paljudes riikides ka ajaloo- ja kultuuripärandit. https://et.m.wikipedia.org/wiki/Rahvuspark

# data[].attributes.body
2. Looduskaitsealad luuakse looduse kaitseks, säilitamiseks, uurimiseks, taastamiseks ja tutvustamiseks.

# data[].attributes.body
1. Maastikukaitseala on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks.

Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu.

Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd.

2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks. Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu. Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. 2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

# data[].attributes.body
kaitstakse loodus-liikide (looma-, taime- ja seeneliigid) elupaiku väljaspool kaitsealasid

# data[].attributes.body
Kaitstakse ühe või mitme ökosüsteemi terviklikkust, vältides ala laialdast majanduslikku kasutamist ja üleasustamist. https://et.m.wikipedia.org/wiki/Rahvuspark

# data[].attributes.body
1. Looduskaitseala on kaitseala, mis on loodud looduse kaitsmiseks, säilitamiseks, uurimiseks, taastamiseks ja tutvustamiseks.
https://et.m.wikipedia.org/wiki/Looduskaitseala

# data[].attributes.body
1. Tähendab
Loodusreservaat on kaitseala (tavaliselt rahvuspargi või looduskaitseala) eriliselt kaitstav vöönd, kus üldjuhul on keelatud igasugune inimmõjustus.

# data[].attributes.body
Hoiualal on keelatud nende elupaikade ja kasvukohtade hävitamine ja kahjustamine, mille kaitseks hoiuala moodustati ning kaitstavate liikide oluline häirimine, samuti tegevus, mis seab ohtu elupaikade, kasvukohtade ja kaitstavate liikide soodsa seisundi.

# data[].attributes.body
Sihtkaitsevöönd on kaitseala maa- või veeala seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metsade kaitse Eestis tugineb eelkõige looduskaitseseadusele, mille järgi looduskaitse tähtsaim põhimõte on looduse säilitamise seisukohalt oluliste alade kasutamise piiramine. Rangema või leebema majanduspiiranguga metsad moodustavad veerandi Eesti metsade kogupindalast. Erametsaomand võib kas tervikuna või osaliselt jääda alale, kus kehtivad riikliku looduskaitse reeglid.

Kõige rangem režiim kehtib loodusreservaatidesse jäävates metsades, kus inimesed ei tohi liikuda. Eestis erametsad reservaatidesse ei ulatu.

Range režiim kehtib ka kaitse all olevate alade sihtkaitsevööndites. Sihtkaitsevöönd on kaitseala maa- või veeala seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks. Üldjuhul on seal majandamine keelatud ning sihiks lasta loodusel vabalt areneda (nt soo, loodusmets). Samas võib sihtkaitsevööndiga kaitstud maastik just vajada inimkätt (nt puisniit). Kaitse-eeskirjaga võidakse lubada sihtkaitsevööndis kaitseala valitseja nõusolekul tehtavat tegevust, mis on vajalik loodusobjekti säilitamiseks või kaitse paremaks korraldamiseks. Samuti võidakse lubada tegevust, mis loodusobjekti ei kahjusta.

Kõige leebem režiim kehtib kaitse all olevate alade piiranguvööndites, ent sealgi on majandustegevusele kitsendusi seatud. Kaitse-eeskirjaga võidakse piiranguvööndis kohustada säilitama koosluse looduslikku tasakaalu, liigilist ja vanuselist mitmekesisust ning keelata puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnaselt. Kui pinnas seda võimaldab, võib kaitseala valitseja lubada puidu kokku- ja väljavedu kuiva ilmaga. Kaitse-eeskirjaga võidakse piiranguvööndis seada ka täiendavaid, metsaseadusest erinevaid piiranguid raielangi suurusele ja kujule ning metsa vanuselisele koosseisule, kui see on vajalik koosluse või selles vööndis oleva kaitsealuse liigi säilimiseks.

Lisaks sellele kaitstakse metsi ka hoiualadel, kus on keelatud nende elupaikade hävitamine, mille kaitseks ala määratud on. See tähendab, et kui hoiuala määruses on kaitse-eesmärgina kirjas metsaelupaik, siis nende elupaikade esinemisalal seatakse piiranguid metsa majandamisele.

Püsielupaik on kaitsealuse looma sigimisala või koondumispaik (näiteks rände ajal), kaitsealuse taime või seene looduslik kasvukoht või lõhe ja jõesilmu kudemispaik. Püsielupaigas võib kehtida kas sihtkaitsevööndi või piiranguvööndi kaitsekord. Kui metsaomanik või kes tahes muu inimene pesapuu avastab, on ta looduskaitseseaduse järgi kohustatud informeerima sellest Keskkonnaametit kolme ööpäeva jooksul. Kui püsielupaika ei ole veel keskkonnaministri määrusega ekstra moodustatud, on automaatselt kaitse all (välja arvatud asustamata pesapuud):

lendorava pesapuu ja seda ümbritsev ala 25 meetri raadiuses;

merikotka, madukotka ja kalakotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 200 meetri raadiuses;

suur-konnakotka ja must-toonekure pesapuu ning seda ümbritsev ala 250 meetri raadiuses;

väike-konnakotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 100 meetri raadiuses;

kaljukotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 500 meetri raadiuses;

väike-konnakotka ja suur-konnakotka segapaari pesapuu ja seda ümbritsev ala 250 meetri raadiuses.

Natura 2000 on üle-euroopaline kaitstavate alade võrgustik, mille eesmärk on tagada haruldaste või ohustatud lindude, loomade ja taimede ning nende elupaikade ja kasvukohtade kaitse. Võrgustiku siht on säilitada või vajadusel taastada üle-euroopaliselt ohustatud liikide ja elupaikade soodne seisund. Looduskaitseseaduse alusel on Natura 2000 alade kaitseks moodustatud kaitsealad, hoiualad ja püsielupaigad.
Natura 2000 aladele jääva erametsamaa omanikel on võimalik taotledaNatura 2000 toetust erametsamaa kohta. Toetuse eesmärk on kaasa aidata Natura võrgustiku alal asuva erametsamaa säästvale kasutusele kompenseerides erametsaomanikele metsade majandamisel saamata jäänud tulu.Toetust võib taotleda metsaala kohta, mis on taotleja omandis ning metsaalana keskkonnaregistris (ja seega ka Natura 2000 erametsamaa toetuse kaardikihil, mis on kättesaadav Maa-ameti avalikust kaardirakendusest).

Vääriselupaik on kuni seitsme hektari suuruse pindalaga kaitset vajav ala väljaspool kaitstavat loodusobjekti, kus kitsalt kohastunud, ohustatud, ohualdiste või haruldaste liikide esinemise tõenäosus on suur. Keskkonnaministri käskkirja alusel on kõik riigimetsas asuvad vääriselupaigad kaitstud, eraomanikule kuuluvas metsas on vääriselupaiga kaitsmine vabatahtlik.
Erametsaomanikul on võimalik sõlmida riigiga vääriselupaiga kaitseks notariaalne leping, millega kinnisasi koormatakse isikliku kasutusõigusega riigi kasuks 20-ks aastaks. Selle eest makstakse omanikule kasvava metsa väärtuse suurune summa proportsionaalselt 20 aasta jooksul iga-aastaste maksetena. Lepinguga keelatakse vääriselupaigas metsast lamapuidu eemaldamine, metsa kuivendamine, metsateede ehitamine, metsa uuendamine, telkimine, lõkke tegemine ja metsa raiumine, välja arvatud erakorralised raied Keskkonnaameti nõusolekul. Inventeeritud ja registrisse kantud vääriselupaiga olemasolust on võimalik teada saada metsaregistri avalikust veebiteenusest
Notariaalse lepingu sõlmimist korraldab SA Erametsakeskus, ent vääriselupaiga säilimist hakkab kontrollima Keskkonnaamet
http://register.metsad.ee/avalik/. Kui veebiteenuses vääriselupaika ei kajastu, tasub pöörduda Keskkonnaameti poole.

Kaitsealadele ja hoiualadele koostatakse ka kaitsekorralduskavad, kus on täpsemalt määratud looduse seisundi säilitamiseks ja parandamiseks vajalikud tegevused. Kõik kaitse-eeskirjad on valitsuse määrused ja saadaval Riigi Teatajas. Kaitsekorralduskavade kohta saab lähemat infot asukohajärgsest keskkonnaameti regioonist.

Eesti looduskaitsesüsteem pole veel valmis - pärast liitumist Euroopa Liiduga 2004, mil Eesti liitus ka Euroopa looduskaitsevõrgustikuga Natura 2000, mis tõi omad uued reeglid kaasa, pole jõutud veel kõiki kaitse-eeskirju ja kaitsekorralduskavasid muuta või koostada. Kui sellist dokumenti pole, kehtib konkreetses paigas varasem kaitsekord. Kui varasemat kaitse-eeskirja pole, lähtutakse reeglitest, mis kirjas looduskaitseseaduses.

Kui kaitse alla võetakse uusi looduse üksikobjekte, lisandub automaatselt piiranguvööndi kaitse 50 meetri raadiuses, kuni kaitse-eeskirjaga pole piire täpsustatud.
Püsielupaikades, mida moodustatakse liikide kaitseks väljaspool kaitsealasid, kehtib kord, mis on määratud keskkonnaministri vastava määrusega.
UURI LISAKS:

# data[].attributes.attachment_link.description
Metsade kaitse Eestis tugineb eelkõige looduskaitseseadusele, mille järgi looduskaitse tähtsaim põhimõte on looduse säilitamise seisukohalt oluliste alade kasutamise piiramine. Rangema või leebema majanduspiiranguga metsad moodustavad veerandi Eesti metsade kogupindalast. Erametsaomand võib kas tervikuna või osaliselt jääda alale, kus kehtivad riikliku looduskaitse reeglid. Kõige rangem režiim kehtib loodusreservaatidesse jäävates metsades, kus inimesed ei tohi liikuda.

# data[].attributes.body
3. Kaitsealade kaitse-eeskirjad sätestavad sageli ka liikumispiiranguid, kalapüügipiiranguid ning mootoriga veesõidukite kasutamise piiranguid. Kaitstakse rangelt liikide elupaiku inimtegevuse puutumatuse eest. Toimub aktiivne kaitsekorralduslik tegevus, sealhulgas elupaikade taastamine ja nende kvaliteedi parandamine.
https://www.envir.ee/et/eesmargid-tegevused/kalandus/harrastuspuuk/looduskaitselised-piirangud

# data[].attributes.body
Loodusreservaatides on igasugune inimtegevus keelatud kuid hoiualas võivad inimesed tegutseda kui seda ala ei kahjustata.

# data[].attributes.body
4. Looduskaitseala on kaitseala, mis on loodud looduse kaitseks, aga maastikukaitseala on kaitseala, mis on loodud maastike kaitsmiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks.

Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu.

Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd.

2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks. Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu. Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. 2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

# data[].attributes.body
Sihtkaitsevööndieid luuakse mingi kindla maa- või veealal tekkinud koosluste säilitamiseks.

# data[].attributes.body
2. Luuakse maastiku kaitseks, uurimiseks ja tutvustamiseks

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks.

Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu.

Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd.

2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks. Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu. Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. 2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala.

# data[].attributes.body
Ei tohi segada looduse naturaalset tegevust. https://et.m.wikipedia.org/wiki/Rahvuspark

# data[].attributes.body
2. Kaitse
Looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena.

# data[].attributes.body
maaparandussüsteemide rajamine

veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine

maavara kaevandamine

puht- ja energiapuistute rajamine

uuendusraie

parkides, arboreetumites ja puistutes puuvõrade ja põõsaste kujundamine, puittaimestiku istutamine ja raie ilma kaitseala valitseja nõusolekuta

biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine

ehitise püstitamine

jahipidamine ja kalapüük

sõidukiga sõitmine, välja arvatud liinirajatiste hooldamiseks ja maatulundusmaal metsamajandus- või põllumajandustöödeks

telkimine, lõkketegemine ja rahvaürituse korraldamine, välja arvatud kaitseala valitseja tähistatud kohas

roo varumine külmumata pinnasel

Ranna piiranguvööndis on keelatud lageraie. Kalda piiranguvööndis on lubatud lageraie kuni 2 ha suurusel alal.

Ranna või kalda piiranguvööndis on keelatud:
•reoveesette laotamine

matmispaiga rajamine

jäätmete töötlemiseks või ladustamiseks määratud ehitise rajamine ja laiendamine, välja arvatud sadamas

maavara kaevandamine

mootorsõidukiga sõitmine väljaspool määratud teid (seaduses täpsustatud eranditega)

# data[].attributes.body
Looduskaitsealad on loodud looduse säilitamiseks, rahvuspargid pigem okosüsteeme ja maastikke kaitseks. https://et.m.wikipedia.org/wiki/Rahvuspark

# data[].attributes.body
3. Piirangud
Seadus määratleb, et loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine. Inimeste viibimine loodusreservaadis on lubatud järelevalve ja päästetööde ning loodusobjekti valitsemise eesmärgil.

# data[].attributes.body
Piirangud
3. Seal on liikumispiirangud, jalgratta ja mootorsõidukiga sõitmine keelatud. Telkimine ja lõkke tegemine ainult selleks ette nähtud kohal. Prügi maha jätmine keelatud.
4. Erinevalt hoiualast kaitseb maastikukaitseala maastikku, aga hoiuala taime- ja loomaliike.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Looduskaitseala külastajatelt eeldatakse loodushoidlikku mõtteviisi ning ka seda, et siia tulles leitakse aega vaikuse jaoks.

Kaitsealal on liikumispiiranguid, jälgi tähistust looduses.

Jalgratta ja mootorsõidukitega liikle ainult teedel.

Telkida ja lõket võib teha ainult selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades.

Prügi tuleb endaga kaasa võtta.

Koer peab olema kaitsealal rihma otsas.

Rohkem kui 30 osalejaga rahvaürituse korraldamiseks on vajalik kaitseala valitseja (Keskkonnaameti) kirjalik luba.

Mootorpaadiga on lubatud sõita Emajõel, Elva (Ulila) ja Ilmatsalu jõel ning kaitseala valitseja kirjalikul nõusolekul Pede ja Põltsamaa jõel. Ülejäänud kaitseala territooriumile jäävatel veekogudel (sh Emajõe vanajõed) on mootorpaadiga sõitmine keelatud aastaringselt.

Jettide, skuutrite, veerollerite ja hõljukitega sõitmine on keelatud kogu kaitsealal.

Paadiga sõites ära kahjusta kallast.

Kalapüük on kaitsealal keelatud Suur-Emajõe vanajõgedes vahemikus Pedja jõe suudmest Kärevere maanteesillani - 1.aprillist kuni 30.juunini.

Täpsemalt loe piirangute kohta Alam-Pedja looduskaitseala kaitse-eeskirjast ja vajadusel küsi lisainfot Keskkonnaameti Lõuna regioonist ( louna@keskkonnaamet.ee, +372 730 2240).

# data[].attributes.attachment_link.description
Looduskaitseala külastajatelt eeldatakse loodushoidlikku mõtteviisi ning ka seda, et siia tulles leitakse aega vaikuse jaoks. Kaitsealal on liikumispiiranguid, jälgi tähistust looduses. Jalgratta ja mootorsõidukitega liikle ainult teedel. Telkida ja lõket võib teha ainult selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades. Prügi tuleb endaga kaasa võtta. Koer peab olema kaitsealal rihma otsas.

# data[].attributes.body
Üldjuhul on sihtkaitsevööndis majandamine keelatud, kuid sageli on vaja loodusobjektide hooldamiseks inimeste abi (nt puisniitude hooldamine). Sihtkaitsevööndites võib kehtestada ka ajalisi liikumispiiranguid (nt lindude pesitsemisajaks).

# data[].attributes.body
4. Erinevus sihtkaitsevööndist
Loodusreservaadis on inimtegevus seadusega keelatud, sihtkaitsevööndis pole

# data[].attributes.headline
2. Mida kaitstakse? (ei lastud eelmisi muuta)

# data[].attributes.subject
2. Mida kaitstakse? (ei lastud eelmisi muuta)

# data[].attributes.body
Piiranguvööndis kaitstakse rahvusparki, looduskaitseala või maastikukaitseala vööndeid või ka kaitsealust üksikobjekti ning selle ümbrust.

# data[].attributes.body
Piiranguvööndis on majandustegevus lubatud, kui pole teisiti väidetud, kuid sihtkaitsevööndis on majandustegevus lubatud ainult loodusobjektide hooldamiseks ja siis, kui pole liikumispiiranguid. Ja sihtkaitsevööndis asuvaid loodusvarasid ei arvestata tarbimisvarudena.

# data[].attributes.body
Rahvuspark on suhteliselt suur riiklikult kaitstav loodusala, kus on erilisi teadusliku, kasvatusliku ja puhkeväärtusega loodusobjekte, aga ka ajaloo- ja kultuuripärandit.
Piiranguvöönd on üks rahvuspargi, looduskaitseala või maastikukaitseala vöönditest või kaitsealust üksikobjekti ümbritsev ala.

Rahvuspargis kaitstakse ühe või mitme ökosüsteemi terviklikkust, vältides ala laialdast majanduslikku kasutamist ja üleasustamist. Piiranguvööndis kaitstakse rahvusparki, looduskaitseala või maastikukaitseala vööndeid või ka kaitsealust üksikobjekti ning selle ümbrust.

# data[].attributes.body
Piiranguvöönd
Rahvuspark

# data[].attributes.body
https://www.riigiteataja.ee/akt/105042016004
https://www.eramets.ee/looduskaitse/

# data[].attributes.body
Allikad
https://et.m.wikipedia.org/wiki/Loodusreservaat