# data[].attributes.headline
Anders, Katrine, Andreas, Marie og Camilla

# data[].attributes.subject
Anders, Katrine, Andreas, Marie og Camilla

# data[].attributes.body
Mehmet Yüksekkaya:
Han er  tyrkisk/kurdisk forfatter, kursus- og foredragsholder og en aktiv debattør i integrationsdebatten. Han er uddannet cand. scient. pol. fra Københavns Universitet

# data[].attributes.headline
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration? 

# data[].attributes.subject
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration? 

# data[].attributes.body
Han mener at danskerne er konfliktsky og dermed ikke tager de konfrontationer som der er behov for, får at indvandrerne forstår de danske værdier. Han mener yderligere at indvandre mænd har en trang til at opretholde deres dominans og ære. Det er altså mødet mellem Danmarks feminine (bløde værdier) med det maskuline værdier og ydre status- og magtsymboler.

# data[].attributes.headline
Iben, Freja, Kresten, Carolina, Mads, Jonatan

# data[].attributes.subject
Iben, Freja, Kresten, Carolina, Mads, Jonatan

# data[].attributes.headline
Tobias B, Cecilie, Emil, Oskar, Benjamin

# data[].attributes.subject
Tobias B, Cecilie, Emil, Oskar, Benjamin

# data[].attributes.body
Üzeyir Tireli, lektor ved pædagoguddannelsen på Københavns Professionshøjskole

# data[].attributes.body
Forskellige tiltag i DK for at “hjælpe” og integrere etniske minoritetsfamilier i skolelivet kan ende med at have modsatte effekt, da de bygger på en række antagelser/fordomme:
1) De har ikke nok viden om det danske samfund (kulturelt, uddannelsesmæssigt og videnbegærligt).
2) De handler hovedsageligt ud fra et kulturelt ståsted. Vi tror, at hvis vi forstår deres normer og værdier, så forstår vi deres handlinger.
3) De er ikke i dialog med deres børn på samme måde som danske forældre. De involverer sig ikke i samme grad i institutionerne, skoler og andre offentlige rum og vi føler derfor et behov for at lære dem (se belære), om hvordan man er forældre i DK.

Disse antagelser kan være problematiske, da familierne let kan føle sig rammet ind af deres nærmeste omverdens billede af dem. En stempling som en mor, der ikke engagerer sig i sit barns skolegang er ikke rar når man skal møde de andre forældre, og giver ikke nødvendigvis en lyst til at opsøge dette miljø mere.

Forfatteren mener at opfattelsen af muslimer er meget sort/hvid. Enten er de velintegrerede og i det tilfælde behøver man ikke at have så meget fokus på dem. Eller også er de ikke i stand til at leve efter de danske skikke, og de skal vejledes i hvordan man skal begå sig i det danske samfund. Han argumenterer for at dette ikke er en hensigtsmæssig måde at forholde sig til mennesker fra andre kulturer, ligesom der i danske familier er enorm stor forskel pfffå hvordan man vælger at leve, ligesådan er der stor forskel på muslimske familier, og man kan ikke opfatte dem alle som en samlet masse. Her kan man inddrage det opdelte syn på henholdsvis individualistisk livsform og kollektivistisk livsform. Det skitseres i den, ifølge forfatteren, fejlslagne model, at danske familier opdrager deres børn individualistisk og anden etniske familier opdrager deres børn kollektivistisk.

Det er et problem, at det samfundsmæssige ansvar ift. minoritetsbørn bliver afskrevet som kulturforskelle, og at det hele bare ville være godt, hvis indvandrerne gjorde ligesom “os”. I nogle politiske kredse har man slet ikke tillid til, at minoritetsbørn gør brug af de muligheder, som det danske samfund tilbyder dem. Dette fører til snak om hårdere politiske tiltag såsom at forældrene ved lov skal tale dansk til deres børn i hjemmet. I det hele taget viser alt dette tegn på manglende ansvar og interesse i faktisk at forstå, hvordan tingene fungerer i muslimske husstande.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan bedre integration finde sted? 

# data[].attributes.subject
Hvordan kan bedre integration finde sted? 

# data[].attributes.body
Ifølge forfatteren er der behov for en forståelse af, at minoritetsfamilier er i en kompliceret proces ift. f.eks. børneopdragelse, hvor mange forhold spiller ind bl.a. værdier og praksisser, som de kender fra oprindelseslandet, oplevelsen af mødet med de danske systemer og institutioner samt majoritetssamfundets synspunkter og holdninger til “fremmede”. Det er nødvendigt at have mindre fokus på kultur- og religionsforskelle, da dette ikke giver en fuldstændig forståelse af de “fremmedes” opdragelsesformer.

# data[].attributes.headline
Kritiske kommentarer til tekstens budskab?

# data[].attributes.subject
Kritiske kommentarer til tekstens budskab?

# data[].attributes.body
Vi savner konkrete løsningsforslag til bl.a. forældresamarbejde. Der er meget fokus på, hvad vi ikke skal gøre, og ikke særlig stor fokus på, hvad vi skal gøre.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren? 

# data[].attributes.subject
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren? 

# data[].attributes.body
Mehmet Yüksekkaya mener, at de danske myndigheder skal gå forrest når der skal integreres. Han mener, at myndighederne skal være bedre til at oplyse de nytilkomne indvandre om de demokratiske normer og de værdier der er i det danske samfund. Han mener, at myndigheder f.eks. skal informere de nytilkomne indvandre om pigernes ret til frihed, selvbestemmelse og ligestilling mellem mænd og kvinder. Han mener fx at lærere, socialrådgiver, pædagoger, sundhedsplejersker, praktiserende læger m.fl er dem som skal gå i front og blive aktive medspillere i denne proces. Det er dem som indvandrerne møder til dagligt, og dermed dem som har muligheden for at snakke om de danske normer og værdier.
Han mener at vi danskere skal blive bedre til at tage konflikten og ikke bare være konfliktsky fra start af, da en konflikt er en del af naturtilstanden og fred er noget man stifter.

# data[].attributes.headline
Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab? 

# data[].attributes.subject
Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab? 

# data[].attributes.body
Efter vores opfattelse er det ikke alle skoler som er konfliktsky i forbindelse med konfrontation med indvandreforældre. Mehmet skriver meget generaliserende omkring den måde danske skoler håndterer forskellige situationer på og det er svært at hjælpe nogle som ikke vil hjælpes ved de bland andet ikke dukker op. Artiklen bager tydeligt præg af at den kun af skrevet fra en synsvinkel.

# data[].attributes.body
Henrik Winther - Interview med Lise Egeholm, der er skoleleder af Rådmandsgades skole på Nørrebro

# data[].attributes.body
Orla Borg - Interview med Tariq Ramadan, der er teolog, forfatter

# data[].attributes.headline
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration? 

# data[].attributes.subject
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration? 

# data[].attributes.body
I usentimental integration :

Problemstillingerne her er sat i folkeskolekontekst, hvor skoleleder Lise Egeholm giver et indblik i det hun mener er de mest væsentlige problematikker inden for integration. Ifølge Egeholm er det et problem at vi ikke spreder to-sprogede elever på flere skoler, men i stedet samler dem alle på et sted hvilket bidrager til sekretion. Dette går nemlig imod ønsket om at integrere eleverne. Hun mener også at danske privatskoler, og det faktum at væres politikere vælger at sætte deres egne børn på privatskoler.

Det også et problem at vi “underskylder” for disse elever og deres forældre, som kommer af anden baggrund, ved ikke at stille dem krav og ovenikøbet undtager dem fra undervisningen for at imødekomme deres tro, er med til at fremme fundamentalismen.

# data[].attributes.body
Laura Gilliam, lektor med ph.d. i pædagogisk antropologi.

# data[].attributes.headline
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration? 

# data[].attributes.subject
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration? 

# data[].attributes.body
Forforståelse (indvandre laver ikke andet end ballade)

Onde cirkler. Individuelt motiveret af oplevelser i skolen med manglende anerkendelse, dyrker drengene her en hård maskulinitet og ballade som en modstandsform mod skolen og samfundets normer.

Indvandre drenge skaber et negativt narrativ om sig selv

At “opføre sig ordentligt” og at “lave ballade” er blevet strategier i forhold til identitet, anerkendelse og gruppetilhørsforhold og dermed til strategier i forhold til at positionere sig som dreng og pige, dansker, udlænding og muslim.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?  

# data[].attributes.subject
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?  

# data[].attributes.body
Vi skal stoppe med at opdele indvandre og danskere.

Sammenligne forskellige trosretninger og nationaliteter og dermed lærer den danske identitets position i skolen.

# data[].attributes.headline
Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab? 

# data[].attributes.subject
Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab? 

# data[].attributes.body
Er en anelse snæversynet da det kun er en enkel gruppe af danskere og indvandrere. Mange grupper med dansker og indvandrere fungerer.

Teksten er ikke særlig løsningsorienteret, men fokuserer blot på et problem vi har med integration i folkeskolen.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?

# data[].attributes.body
Droppe de lange familierejser til hjemlandet

Børn skal spredes på flere forskellige skoler (selvom det kan medføre nye problemer)

Der skal et kvindeoprør til hos indvandrerne

Succeshistorier skal fortælles. Der skal skabes nye, positive narrativer

Vi skal ikke være bange for at stille krav. “Hvem er det i vores samfund, som vi ikke stiller krav til, udover indvandrere? Det er små børn og handicappede”. Det er nedgørende ikke at stille krav og ved at tage for meget hensyn ender vi faktisk med at fremme fundamentalismen. Altså skubbe dem længere væk.
Vi skal have positive forventninger og stille positive krav.

# data[].attributes.headline
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?

# data[].attributes.subject
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?

# data[].attributes.body
Islam som et problem – i stedet for at se det som en håndfuld mennesker med problemer. “Det, terroristerne gør, er ikke alene ikke-islamisk - det er direkte anti-islamisk".  Vi skal ikke lytte til ekstemerne (radikale islamister // racister). Vi skal ikke lade frygtens ideologi styrer os og vores vestlige samfund. Vi skal ikke have fokus på muslimer som teorister, men huske at det har intet med islam at gøre (i hans øjne).

# data[].attributes.headline
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?

# data[].attributes.body
Vi skal forsøge at opbygge gensidig tillid og sameksistens. Vi skal passe på ikke at lade ekstremisterne på begge side overvinde os med frygt.

Hvad muslimer kan gøre:

Gøre den vestlige kultur til en del af jer selv. Tag de positive ting fra den danske kultur til en del af jer selv. Eksempelvis litteratur, kunst, levevis, historier og institutioner. Brug også sproget, historien og lad den fælles psykologi at kende.

Vær medborgere. Involver dig aktiv i samfundet, ikke blot demokratiet og kulturen.

Kom ud af ghettoerne. Lær danskerne at kende, og arbejd sammen med dem. Sæt dig ind i den demokratiske proces. Gå ind i skolesystemet. Gå ind i skolebestyrelsen. Giv til samfundet. Den bedste integration i Danmark vil blive målt på, hvad I giver til samfundet.

Hvad kan danskerne gøre:

Mød muslimerne - Inddrag de nye muslimske medborgeres historie i den fælles historie i samfundet. Undervis dem i deres historie og skab forståelse for den, så de får følelsen af at høre til.

Bland jer med muslimerne. Fokusér ikke på religion, men i stedet på sociale problemer og hvordan vi alle er medborgere i et deltagende demokrati

Byt tillid til hinanden, heri muslimerne. Se dem som medborgere, ikke som indvandrere. Vi skal leve side og side i vores samfund.

# data[].attributes.headline
Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?

# data[].attributes.subject
Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?

# data[].attributes.body
Alt er lettere sagt end gjort. Løsningsforslagene (specielt fra “En Europæisk muslim (uddrag)) vil være sværere at fortage i praksis.

# data[].attributes.body
Her snakker vi hele klassen sammen

# data[].attributes.headline
Har I læst hinandens opslag? Har I set mine kommentarer i jeres opslag? Dem må I naturligvis gerne svare på. ellers må I meget gerne begynde at stille spørgsmål til hiandens opslag samt give udtryk for jeres egen holdning angående integration af minoritetsbørn i skolen i denne søjle.

# data[].attributes.subject
Har I læst hinandens opslag? Har I set mine kommentarer i jeres opslag? Dem må I naturligvis gerne svare på. ellers må I meget gerne begynde at stille spørgsmål til hiandens opslag samt give udtryk for jeres egen holdning angående integration af minoritetsbørn i skolen i denne søjle.

# data[].attributes.body
Er det rigtigt, at han har et meget stærkt kvindesyn?

# data[].attributes.body
Hvem er han?

# data[].attributes.body
Forestillinger om muslimsk børneopdragelse

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1_AIAXxOtSbG0Q1-9kPGRmn6osEI9vrD1vNj4xC2mE4U/edit?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Er det rigtigt, at han har et meget stærkt kvindesyn?

# data[].attributes.subject
Er det rigtigt, at han har et meget stærkt kvindesyn?

# data[].attributes.body
Mehmet har ikke selv et "stærkt" kvindesyn, men prøver til gengæld at gøre opmærksom på hvordan nogle forældre har et anderledes kvindesyn end vi har i danmark. Han ligger vægt på, at lærere mm.  skal tage "konflikten" op med disse forældre

# data[].attributes.headline
Hvad sker der? Drøfter i stadig hinandens opslag? I må gerne skrive, hvad I selv mener i denne kolonne.

# data[].attributes.subject
Hvad sker der? Drøfter i stadig hinandens opslag? I må gerne skrive, hvad I selv mener i denne kolonne.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/14rstr79QCD84Kblsb7uXwCcICVYWjPhX/view?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Mads, Freja, Iben, Carolina, Jonatan og Kresten

# data[].attributes.subject
Mads, Freja, Iben, Carolina, Jonatan og Kresten

# data[].attributes.body
Vi tager primært med, at vi  som udgangspunkt  ikke skal lade os styre af religionen (hvad end det er kristendom, islam osv.) og de baggrunde familier har.
Ligesom børn med/i problemer...kan vi sige, at vi skal stoppe med at se børn f.eks. af muslimsk familie som defineret af dette narrativ.

Hvis det er relevant kan man påtale forskellene i let tone for at minimere betydningen af dem.

# data[].attributes.headline
Marie, Camilla, Anders, Andreas og Katrine

# data[].attributes.subject
Marie, Camilla, Anders, Andreas og Katrine

# data[].attributes.body
Vi skal være bedre til at kommunikere sammen mellem skole og hjem samt tage konfrontationerne op med de forældre som ikke deltager i deres børns skolegang. At man skal passe sin skole og kun rejse i ferier, gældende for ALLE. Vi skal se bort fra religion.

Kommentar til undervisningen: god undervisning. Klart en fordel at snakke sammen i stedet for at skrive her i padlet. Dog kan det godt blive mere effektivt. En ordstyrer kunne måske være en foredel.

# data[].attributes.body
Vi tager med at vi skal se alle elever som lige. Ligegyldig om deres religion eller kultur er forskellig. Snak om forskellene, afmystificer dem og drop fordommene.

Derudover har vi snakket om at forforståelserne skal droppes - indvandrere er ikke altid lig med problemer. HUSK hvor de kommer fra og hvilken historie de har med. Integrer dem og deres narrativ i den danske folkeskole så alle – ALLE - føler sig en del af fællesskabet.

# data[].attributes.headline
Tobias B, Cecilie, Emil, Oskar, Benjamin

# data[].attributes.subject
Tobias B, Cecilie, Emil, Oskar, Benjamin

# data[].attributes.body
Det er en fælles indsats, begge parter er nødt til at arbejde på det for at få det bedste resultat - mødes på midten

Fjernelse af Ghetto er muligvis den rigtige vej at gå.

Mindske forforståelsen af minoritetsgrupperne som “problem-børnene” - stoppe narrativet

Som lærer at have indsigt i hvordan det er at være barn/elev i et andet land med en anden kultur. Men også at indvandrefamilier sætter sig ind i hvad det vil sige at have børn i den danske folkeskole, og hvilke værdier der er tilknyttet den bl.a. omkring forældresamarbejde osv.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1QJwVe9pggoE57-It8xVA30HdgLURVBrFxOLR6jllHAo/edit?usp=sharing