# data[].attributes.body
PDF til print

# data[].attributes.body
Her kan du aflæse grundstoffernes isotoper.

# data[].attributes.attachment_link.description
Man navigerer rundt ved at trække eller klikke forstørrelsesvinduet rundt på kortet øverst til venstre. Når man aktiverer en isotop, vil dens data blive vist i feltet nederst til venstre.

# data[].attributes.body
Video om fusionsenergi 30 Min

# data[].attributes.attachment_link.title
Viden Om - Fusionsenergi (en lugtende laks er en god laks)

# data[].attributes.attachment_link.description
Interactive periodic table showing names, electrons, and oxidation states. Visualize trends, 3D orbitals, isotopes, and mix compounds. Fully descriptive writeups.

# data[].attributes.body
28. april 1986 Tjernobyl ulykken

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekstra TV-Avis om atomulykken i Tjernobyl - 28. april 1986

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekstra TV Avis fortæller om seneste nyt om atomulykken i Tjernobyl.

# data[].attributes.body
Tjernobyl 30 år efter

# data[].attributes.attachment_link.title
Oplev selv det radioaktive Tjernobyl i 360°

# data[].attributes.attachment_link.description
For 30 år siden eksploderede reaktor 4 på atomkraftværket i Tjernobyl. I dag er området stadig radioaktivt. Oplev selv Tjernobyl i 360°. Det er vigtigt, at din browser er opdateret til den seneste version.

# data[].attributes.headline
Hiroshima Dropping the bomb (BBC produktion)

# data[].attributes.subject
Hiroshima Dropping the bomb (BBC produktion)

# data[].attributes.body
varighed 4 min

# data[].attributes.attachment_link.title
Hiroshima: Dropping The Bomb - Hiroshima - BBC

# data[].attributes.attachment_link.description
Interactive periodic table with dynamic layouts showing names, electrons, oxidation, trend visualization, orbitals, isotopes, and compound search. Full descriptions from write-up sources.

# data[].attributes.body
2015 (30 år efter)

# data[].attributes.body
varighed 45min

Kan fremsøges på Youtube

# data[].attributes.attachment_link.title
S06E06 Nagasaki   The Forgotten Bomb HDTV AFG

# data[].attributes.body
Dokumentar 25min

Kan fremsøges på youtube

# data[].attributes.body
PDF Ny prisma 9

# data[].attributes.body
Atomer og Isotoper

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bestråling som bakteriedræber

Arne Miller forklarer, at man kan bruge stråling til at slå bakterier, for eksempel salmonella, i krydderierne ihjel med.

"Hovedårsagen til at man bestråler krydderier er, at krydderier typisk kommer langvejs fra, hvor der ikke altid er god kontrol med hygiejnen, " siger Arne Miller.

Han forklarer, at et enkelt gram krydderi kan indeholde mellem 1.000.000 - 100.000.000 bakterier.

Det er mange bakterier, men bliver især et problem, hvis krydderier med eksempelvis salmonella er tilsat en færdigvare. Bakterier kan nemlig bruge sukker, vand og andre ingredienser i den færdige vare til at formere sig. Når der er nok bakterier, kan de udgøre en sundhedsrisiko.

I EU har man en øvre grænse for, hvor kraftig en stråling man må udsætte fødevarerne for.

"Grænsen er nok til, at bestrålingen virker. Hvis man går meget højere op, kan man ødelægge kvaliteten af varen, " forklarer han.

Fødevarerne kan tage skade

Bestråling kan dog godt have nogle uønskede effekter. Specialkonsulent i Kemi og Fødevarekvalitet Hanne Boskov Hansen forklarer, at bestrålingen kan give et tab af vitaminindhold og smag i krydderierne, ligesom andre konserveringsformer, som for eksempel varmebehandling, kan.

Andre steder i verden bestråler man fødevarer i større stil end i EU. Det tyder dog ikke på, at vi snart kan finde flere bestrålede varer på hylderne. Hanne Boskov Hansen mener, at det skyldes en generel skepsis overfor konserveringsmetoden fra forbrugernes side.

Sådan finder du ud af, om dine krydderier er bestrålet:

Se efter 'Radura mærket'

Se efter beskrivelserne:

"Bestrålet"

"Strålekonserveret"

"Behandlet med ioniserende stråling"

"Konserveret med ioniserende stråling"

# data[].attributes.attachment_link.description
Arne Miller forklarer, at man kan bruge stråling til at slå bakterier, for eksempel salmonella, i krydderierne ihjel med. "Hovedårsagen til at man bestråler krydderier er, at krydderier typisk kommer langvejs fra, hvor der ikke altid er god kontrol med hygiejnen, " siger Arne Miller.

# data[].attributes.headline
Link til forsøg med stråling, udarbejdet i forbindelse med fjernundervisning ifm. covid 19

# data[].attributes.subject
Link til forsøg med stråling, udarbejdet i forbindelse med fjernundervisning ifm. covid 19

# data[].attributes.body
https://photos.app.goo.gl/sPrZ8NYHvBJzU97T8

https://photos.app.goo.gl/osmPkBeU28W1BieD8

https://photos.app.goo.gl/aw2AR1V3YCvHHdz26

https://photos.app.goo.gl/rUp7ZCJu3ssSHBip8

https://photos.app.goo.gl/Zame8ZaDGXUmgg7G7

# data[].attributes.attachment_link.title
Atomkrafværker koger naturen på grund af hedebølge by Jan Simmen, freelance journalist

# data[].attributes.attachment_link.description
Atomkraftværker koger naturen på grund af hedebølge
Imens atomkraftværker er et brandhedt diskussionsemne i Danmark, så er mange af den slags kraftværker rundt om i verden ved at få, eller give naturen rundt om dem, hedeslag.
Fx har Frankrigs atomkraftværker pt store problemer. Årsagen: for lidt regn. Hvordan det hænger sammen og i øvrigt rammer ind i en hjemlig debat om netop atomkraft, vender vi tilbage om lidt.
Den røde tråd i det her er, at hedebølger skaber forskellige problemer over hele verden. Løsningerne, eller rettere sagt løsningsforsøgene, er også forskellige.
Varmen giver større behov for energi til nedkøling. Men samtidig er der i mange lande energimangel.
I Kina rationerer man derfor strøm til fabrikker, mens Egypten vil spare på det indenlandske forbrug, så der kan tjenes flere penge på at eksportere energien.
I Spanien har det varme vejr gjort, at der er blevet brugt store mængder energi på ventilation og klimanlæg. Energi er dyr i EU. Desto mere vi bruger af den, desto højere bliver prisen. Hvad gør man så? Jo… Den spanske premierminister opfordrede for et par uger siden borgerne til at smide slipset for at spare på energi til nedkøling. Det skriver mediet Global Nyt. 
I Kina bliver der taget mere drastiske metoder i brug. Den længste hedebølge i 60 år har plaget landet, ifølge det nationale meteorologiske institut, som har advaret om farlig hede 25 dage i træk i år. Temperaturen har været over 40 grader i flere regioner, hvilket har ført til et øget forbrug af energi til air condition. Samtidigt har tørke ramt landets floder, så der kommer meget mindre strøm fra vandkraft.
Det har fået myndighederne til at rationere energien, og flere fabrikker i den sydvestlige del af landet er blevet tvunget til at stoppe eller neddrosle produktionen. “Spar på energien for folket,” lyder meldingen fra myndighederne, ifølge Al Jazeera. Dertil kommer at flere steder mangler kineserne drikkevand. 

Netop vand, eller mangel på samme, er også årsagen til at Frankrig har fået problemer med deres atomkraftværker. Et atomkraftværk bruger nemlig vand til nedkøling. Masser af vand, og det bliver så ledt tilbage til floder eller søer. Men da mængden af vand både er lavere og  varmere end normalt, så giver det et problem. Det vand et atomkraftværk leder tilbage er nemlig brandvarmt. Det kan være skadeligt for livet i floderne og søerne. På godt dansk bliver både fisk og vegetation kogt når kraftværkernes vand bliver ledt tilbage. Det er som udgangspunkt ikke lovligt at skade miljøet med det skolhede kølevand. Men hvad kan den franske regering gøre, når nu hele 75 procent af hele energiforbruget kommer fra netop Atomkraftværkerne? Ja, slække på reglerne og så ellers leve med ”vandmiljøer” der i bogstaveligt forstand har fået kogt livet væk. 
I Norge har man ikke atomkraft, men har især satset på vandkraft. Men her mangler floderne også vand, og det har blandt andet fået staten til at skrue ned for vandforbruget. Fx er springvand i det centrale Oslo tørlagte. En del indbyggere i vores naboland er utilfredse med, at Norge på grund af samarbejdsaftaler med andre lande alligevel eksporterer strøm ud af landet. Det har nemlig fået priserne på strøm til at eksplodere. Ligesom herhjemme, om end den norske strømpris stadig er lavere end den danske.   
Generelt lider hele EU under de høje el priser, og EU Kommissionen har flere gange lovet at kigge på sagen, som også, men ikke kun, skyldes krigen i Ukraine. 
Vi venter i spænding mens de høje energipriser ikke ligefrem får gemytterne på vores Facebook side til at køle ned. Vær med til at diskutere energipriser, vejret eller klimaet på vores side. Søg: Den elektroniske folkeoplysning, efolkeoplysning,  og deltag.  
Udsendelsen her er produceret af radiomb, og har fået støtte fra EuropaNævnet. Journalisten heder Jan Simmen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundbeskrivelse

Det er muligt at frigøre energi ved at smelte lette atomkerner sammen (fusion) eller ved at spalte tunge kerner (fission).

At dette er muligt, skyldes, at atomkerner er stærkt bundne systemer bestående af protoner og neutroner. Man kan tænke på atomkerner som indeholdende potentiel energi, der kan frigøres helt eller delvist, når tunge atomkerner deles op, eller når lettere atomkerner smeltes sammen til én, der er tungere.

Alle tunge atomkerner kan fissionere. De meget tunge gør det spontant, de noget lettere er ret stabile, og derfor skal fissionen sættes i gang - induceres - f.eks. ved at bombardere den tunge kerne med neutroner.

Man kan frigøre energi ved at spalte en tung kerne, f.eks. uran-235, der indeholder 92 protoner og 143 neutroner, i to dele. Tallet 235 kaldes massetallet for urankernen, det samlede antal protoner og neutroner.

Uddybende beskrivelse

Fission af en tung atomkerne kan foregå spontant (altså af sig selv, med en karakteristisk halveringstid) eller den kan sættes i gang f.eks. ved at beskyde atomkernen med neutroner. Når en kerne fissionerer frigøres der som regel 2 eller 3 neutroner, der kan inducere fission i en ny kerne. Der kan derfor starte en kædereaktion. Hvis processen ikke kontrolleres, kan den foregå eksplosivt. I en fissionsreaktor, der bruges til energiproduktion, kontrolleres antallet af neutroner ved at indføre stave med neutron-absorberende materiale i reaktoren, således at der opretholdes en jævn energiudvikling.

For at sætte gang i fission med neutroner spiller sandsynligheden for at indfange en neutron en stor rolle. Denne sandsynlighed kalder fysikerne for absorptionstværsnittet, og den varierer fra kerne til kerne.

Absorptionstværsnittet for meget langsomme neutroner er meget større for uran-235 end for uran-238. Derfor bruges især uran-235 som brændstof i fissionsreaktorer (atomkraftanlæg). Hvis der er en blanding af uran-235 og uran-238 i reaktorens brændselsstave, kan nogle af neutronerne sætte gang i spaltning af uran-238, men de bremses hurtigt op og en del absorberes af uran-238 og fører til dannelsen af plutonium-239 - men de fleste neutroner bremses meget op og resulterer i fission af uran-235.

Når fissionen finder sted, spaltes kernen i 2 stykker, det ene stykke typisk med massetal omkring 90, f.eks. krypton eller strontium, det andet med massetal omkring 130, f.eks. barium eller xenon.

Den oprindelige tunge atomkerne har flere neutroner i forhold til antallet af protoner end fissions-stykkerne (fragmenterne). Man kan sige, at de lette fragmenter har sværere ved at holde på neutronerne. Derfor frigøres der typisk omkring 2-4 neutroner ved hver fission. Disse neutroner har energier på omkring 2 MeV (MegaelektronVolt).

Hvis man skal opretholde en kædereaktion, således at hver fission starter netop én (stabil drift) eller flere (eksplosiv reaktion) fissioner, må man bremse de frigjorte neutroner op i en såkaldt moderator, så neutronerne med høj sandsynlighed kan reagere med nye kerner.

For alle kerner gælder det, at summen af masserne af alle dens enkelte protoner og neutroner er større end massen af den samlede bundne kerne. Forskellen kaldes massedefekten. Mængden af energi (bindingsenergien) kan udregnes ud fra massedefekten ved brug af Einsteins berømte formel E= mc ², hvor E er energien, m er massen og c er lysets hastighed.

Energien frigøres i form af bevægelsesenergi. Når reaktionsprodukterne bremses op i det omgivende materiale, frigøres der varme, der kan ledes bort via kølekredsløb og f.eks. drive en dampturbine og en elektricitetsgenerator.

Mange forholdsvis tunge atomkerner er stabile og fissionerer ikke spontant. Man kan beskrive det ved, at der er en energibarriere der forhindrer fission. Hvis man er "bag ved barrieren" finder fissionen ikke sted, men hvis man kan "løftes over" barrieren, bliver kernen aflang og ender med at fissionere (gå i to stykker). Fissionsbarrierens højde er bestemt af en delikat balance mellem de kortrækkende og tiltrækkende kernekræfter, der virker mellem kernens protoner og neutroner og den langtrækkende elektriske frastødning, der virker mellem protonerne. Jo lavere fissionsbarriere, jo nemmere er det at fissionere.

For at komme op over barrieren skal der bruges en vis mængde energi, den såkaldte aktiveringsenergi.

Aktiveringsenergien bliver mindre, jo tungere kernen er. Mere præcist aftager den proportionalt med Z ²/ A, hvor Z er protontallet og A massetallet - det samlede antal protoner og neutroner. For meget tunge systemer er aktiveringsenergien lig med nul, dvs. kernen kan slet ikke holde sammen.

For samme element (f.eks uran, der har 92 protoner i kernen) er der også forskelle på aktiveringsenergien, f.eks. mellem ²³⁵U og 238U. For 238U er aktiveringsenergien ret høj (ca 0.6 MeV) og for 235 U er den næsten nul.

For at inducere fission med neutroner spiller sandsynligheden for at indfange en neutron en stor rolle. Denne sandsynlighed kalder fysikerne for absorptionstværsnittet, og den varierer også fra kerne til kerne. Absorptionstværsnittet for meget langsomme neutroner er meget større for 235U end for ²³⁸U. Derfor bruges især ²³⁵U som brændstof i fissionsreaktorer. Hvis der er en blanding af ²³⁵U og ²³⁸U i reaktorens brændselsstave, kan nogle af neutronerne inducere fission i ²³⁸U med lav sandsynlighed, men de bremses hurtigt op og en del absorberes af 238U (og fører til dannelsen af 239Pu) - men de fleste neutroner bremses meget op og inducerer fission i ²³⁵ U.

Med andre ord: sandsynligheden for fission er et produkt af fissionssandsynligheden og neutronabsorptionssandsynligheden.
Jens Jørgen Gaardhøje

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er muligt at frigøre energi ved at smelte lette atomkerner sammen (fusion) eller ved at spalte tunge kerner (fission). At dette er muligt, skyldes, at atomkerner er stærkt bundne systemer bestående af protoner og neutroner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundbeskrivelse

Gammastråling er en af tre typer af radioaktiv stråling, vi normalt ser i naturen omkring os: alfastråling, betastråling og gammastråling.

Gammastråling adskiller sig fra alfa- og betastråling, der består af deciderede partikler, der bliver udsendt med høj energi fra atomkerner. Gammastråling er lys og minder på den måde om både synligt lys og alt fra radiobølger til ultraviolet lys.

Gammastråling kan opstå på flere måder. Man har observeret det mange steder fra rummet, hvor det bliver udsendt af blandt andet kollapsede stjerner.

Normalt opstår gammastråling på Jorden ved radioaktive henfald. Atomkerner, der har udsendt alfa- eller betastråling, er ofte i det man kalder en eksiteret tilstand. Der er mere energi i atomet, end det behøver for at binde partiklerne i kernen. Atomkernen kan komme af med den overskydende energi ved at udsende det i form af lys med en bølgelængde, der gør, at man kalder det gammastråling. En kerne, der henfalder via et gammahenfald, bliver altså ikke til et andet grundstof, den afgiver blot overskydende energi.

Gammastråling kan bevæge sig langt i luft og kan også bevæge sig længere ind i kroppen end både alfa- og betastråling. Heldigvis har gammastråling meget lavere energi end alfa- og betastråling, så man skal udsættes for intensive kilder til stråling, for at det skader kroppen.

Uddybende beskrivelse

Gammastråling består af fotoner - lyspartikler, der udsendes af eksiterede atomkerner. Typisk er atomkernerne et produkt af et alfa- eller betahenfald fra et andet grundstof. Kernen kan være endt i en eksiteret tilstand, hvorfra den vil henfalde til den mindst mulige energitilstand, ved at udsende energi i form af en foton.

Strålingen kan ses både som en partikel i form af en foton, eller som bølger i form af lys, da disse ifølge kvantemekanikken er to sider af samme sag.

Det er vigtigt at understrege, at det ikke drejer sig om en eksiteret elektron, der ryger ned til laveste energitilstand ved udsendelse af en foton, men at det er selve kernen, der er eksiteret og udsender energien.

Gammastråling udsendes med frekvenser på over 10 ¹⁹Hz svarende til bølgelængder på mindre end 10pm (picometer, 10⁻¹² m) og energier på typisk 0,1 til 10 MeV (megaelektronvolt). Det sker rent faktisk, at den udsendte foton kan blive absorberet af en af atomets elektroner og slå elektronen fri - et fænomen der kaldes for den fotoelektriske effekt.

I modsætning til alfa- og betastråling, der kan stoppes af f.eks. tynde plader af bly (eller noget så simpelt som sølvpapir), er det langt sværere at skærme mod gammastråling. Gammastråling kan let bevæge sig hundreder eller tusinder af meter i luft, før de mister deres energi og kan sågar bevæge sig gennem flere centimeter af bly afhængigt af deres energi.

Dette gør gammastråling interessant at studere som astronom, for strålingen kan nå Jorden fra kilder millioner af kilometer ude i rummet, da der er meget lidt stof til at stoppe strålingen på dens vej. Stjerner, der er kollapset til såkaldte neutronstjerner, menes at kunne udsende gammastråling, hvilket astronomer har observeret tegn på flere steder i vores egen galakse.

Endnu mere energirig gammastråling menes at komme fra en række scenarier, der involvere dannelse af sorte huller og vekselvirkninger mellem ladede partikler i sorte hullers magnetfelter og andet stof. Det kan resultere i energiladninger udsendt på få sekunder, der svarer til den totale produktion af energi fra vores egen sol i dens levetid.
Ask Emil Løvschall-Jensen

# data[].attributes.attachment_link.description
Gammastråling er en af tre typer af radioaktiv stråling, vi normalt ser i naturen omkring os: alfastråling, betastråling og gammastråling. Gammastråling adskiller sig fra alfa- og betastråling, der består af deciderede partikler, der bliver udsendt med høj energi fra atomkerner. Gammastråling er lys og minder på den måde om både synligt lys og alt fra radiobølger til ultraviolet lys.

# data[].attributes.headline
Undersøg hvad denne model kan bruges til at vise. 

# data[].attributes.subject
Undersøg hvad denne model kan bruges til at vise. 

# data[].attributes.attachment_link.description
How does changing the number of neutrons or protons affect the nuclear species, the stability of a nucleus, and its possible decay mechanisms? Explore different species, and learn about the common decay paths! Visualize these through the chart of the nuclides and discover the inner energy levels of the nucleus.

# data[].attributes.headline
Undersøg hvordan denne model kan understøtte. Eksempevis forklaring på global opvarmning. 

# data[].attributes.subject
Undersøg hvordan denne model kan understøtte. Eksempevis forklaring på global opvarmning. 

# data[].attributes.attachment_link.description
Turn light source on to explore. Observe what happens in the observation window as you set up different combinations of light source and molecule. Note this simulation is the first to support our pan and zoom feature, so zoom in for a closer look, if you need to.

# data[].attributes.attachment_link.description
Welcome to Models of the Hydrogen Atom. It has 2 interactive screens that you can explore. Choose a screen to start exploring.

# data[].attributes.headline
Model af atomets anslående energoniveauer. 

# data[].attributes.subject
Model af atomets anslående energoniveauer. 

# data[].attributes.attachment_link.description
Welcome to Models of the Hydrogen Atom. It has 2 interactive screens that you can explore. Choose a screen to start exploring.

# data[].attributes.body
Link til padlet

# data[].attributes.headline
☀️ Stråling fra solen og fotosyntese DEL 1

# data[].attributes.subject
☀️ Stråling fra solen og fotosyntese DEL 1

# data[].attributes.body
☀️ Stråling fra solen og fotosyntese

Først og fremmest er vi afhængige af solens stråling. Sollys er en form for elektromagnetisk stråling, og det indeholder energi i små pakker, som kaldes fotoner.
Planter bruger denne energi i fotosyntesen, hvor de omdanner kuldioxid og vand til sukker og ilt.
Uden lys – ingen fotosyntese. Uden fotosyntese – intet liv, som vi kender det.

Men sollyset indeholder også UV-stråling – altså ultraviolet lys. Det er usynligt for os, men det kan skade levende celler, fx ved at give os solskoldninger eller skade DNA. Derfor er ozonlaget vigtigt, fordi det beskytter os mod den farlige del af UV-strålingen. Vi kan også beskytte os med solcreme og tøj.

# data[].attributes.headline
Ioniserende stråling og radioaktivitet DEL 2

# data[].attributes.subject
Ioniserende stråling og radioaktivitet DEL 2

# data[].attributes.body
Ioniserende stråling og radioaktivitet

En anden type stråling er ioniserende stråling. Den har så meget energi, at den kan ændre eller ødelægge molekyler i kroppen. Det kaldes også radioaktiv stråling, og den findes både i naturen og i industrien.

Der findes tre typer radioaktiv stråling:

Alfastråling – stor og tung, men stoppes let af fx papir eller huden.

Betastråling – lidt mindre, kan trænge lidt længere ind.

Gammastråling – meget gennemtrængende og skal stoppes med fx bly.

Nogle grundstoffer er ustabile og sender denne stråling ud, indtil de bliver stabile. Den tid, det tager, kalder vi halveringstid. Det er den tid, det tager for halvdelen af et radioaktivt stof at henfalde.

# data[].attributes.body
Hvor kommer stråling fra?

Vi er omgivet af baggrundsstråling hele tiden. Den kommer fra:

Naturlige kilder: fx radon-gas i jorden, kosmisk stråling fra rummet.

Menneskeskabte kilder: fx røntgenundersøgelser, atomkraftværker og visse former for industri.

Stråling kan måles i gray (Gy) og sievert (Sv) – alt efter om man måler energi eller biologisk effekt.

🧬 Biologiske virkninger og beskyttelse

Stråling kan påvirke levende organismer på flere måder. Den kan:

Ødelægge celler

Ændre DNA og skabe mutationer

Øge risiko for kræft

Derfor bruger vi strålingsbeskyttelse. Det kan være blyvægge, afstand eller tidsbegrænsning – eller særlige dragter og måleinstrumenter.

🧠 Konklusion

Stråling er en naturlig del af livet – og vi bruger det aktivt i fx medicin og energiproduktion.
Men for meget stråling – især ioniserende stråling – kan være farligt for levende organismer.
Derfor er det vigtigt både at forstå strålingens muligheder og at vide, hvordan vi beskytter os.