# data[].attributes.body
באמת, חשבתי שפרק ראשון של רמזור היה פשוט טיפש (אני מצטערת עדי, כי אני זוכרת שאת חושבת שזה מצחיק). ביד אחר, הסיבה שלמה אני לא חושבת שזה מצחיק אולי בגלל ההבדלים בתרבויות בין ישראל לאמריקה. לא נהנתי את הבדיחות על הומוסקסואלים, אולי בגלל שאני חושבת שזה מתבדח על יותר מדי.

# data[].attributes.headline
פלפלים צהובים

# data[].attributes.body
פלפלים צהובים

בכל פעם שאני צופה סדרות כאלו, אני תוהה איך אני יטפל בגידול ילד אותיסט. אני לא יכולה לחשבוב כמה קשה למשפחה לגדל ילד אותיסט בעיר קטנה. מצאתי את הכחשת האוטיזם של אומרי על ידי המשפחה ממש עצובה אבל גם מציאותית. אני רוצה לראות את הדינמי משפחתי לפתח.

# data[].attributes.body
עבודה ערבית היא סדרה מהפכנית בגלל שזאת הסדרה הראשונה שמדברת על היחסים בין יהודים וערבים באופן מצחיק. אני חושבת שזה מאוד חשוב לדבר על הסיכסוך בקלות כי זה גורם ליותר אנשים לחשוב על המצב. אני חושבת שהקומדיה זאת כמו סיינפלד, אבל ההבדל זה שסיינפלד זאת סדרה מצחיקה על שום דבר, אבל עבודה ערבית זאת סדרה מצחיקה על משהו רציני.

# data[].attributes.body
'מרחק נגיעה' מספר את הסיפור של ישראל, ואיך החיים של כל אחד בישראל– דתיים, חילונים, עולים– מחוברים. זה מעניין לראות אנשים כל כך שונים גרים וחיים כל כך קרובים. הקבצה של רוסים וחרדים גם מעניינת לי. נראה שיש להם אותו סטאטוס בקהילה הישראלית, כי שניהם במדרגה נמוכה בחברה הישראלית.

# data[].attributes.headline
עספורממבינתי

# data[].attributes.body
עספור

ממבינתי, הסדרה הזאת נראת על משפחה, ואיך המעשים של  משפחתנו בעבר, אפשר להשפיע אתנו בהווה. זה על הכוח של אהבה משפחה, אבל גם על ההבנה שהמשפחתנו לא כל הזמן עושה דברים טובים. זאת על הבנת העבר כדי לחיות בעתיד.

# data[].attributes.body
זכרונות של גזענות בירוחם הן עדיין מדוברת בין הזקוקים בירוחם. כשגרתי שם לפני כמה שנים, דברתי עם האנשים האלו, והם זכרו כשנקראו להם ’שחורים׳ וכשהם נאלצו לרדת מהאוטובוס. מה שעצוב זה שאף אחד, המשטרה או הממשלה, מעולם לא התנצלו על מה שהם עשו לאנשים האלה. במקום זאת, האנשים האלה בירוחם חיו את חייהם, רובם עובדים ב’עבודה קשה’, ואף פם לא התלֹוננו. הם אומרים שההתחלה היתה קשה להם, אבל שישראל, אפילו ירוחם, היתה יותר טובה מארצות המולדות שלהם. האנשים האלו ארוגים בסיפור של מדינת ישראל, אפילו אם אנחנו אוהבים את זה או לא.

# data[].attributes.body
באמת לא ידעתי את כמה רחב "חוק השבות" הוא בישראל במונחים של סוג של יהודים שמדינת ישראל מאפשרת כניסה. זה נראה ממש רע אם ישראל מאפשרת כניסה ליהודים שעשו דברים אייומים, רק כי הם יהודים. אני חושבת שזה מוזר גם אם האיש/ה עשה/עשתה פשע קטן כמו גניבה מחנויות. בנוסף, זה נראה שהמצבים האלה עם הנמלטים קורים יותר משאנחנו חושבים שהם קורים. זה נראה אפילו יותר גרוע לישראל אם היא קולטת פושעים יהודים ולא קולטת לנוצרים או מוסלמים טובים, וזה בהחלט המקרה.

# data[].attributes.body
הסדרה הזאת מזכירה לי את 24, הסדרה האמריקאית עם ’ג׳אק באור’, אבל עם ’טוויסט ישראלי.’ אני מתרגשת לצפות בכל הדמויות לפתח וגם ללמות את העבר שלהם ולמה הם החליטו להצטרף למוסד. אני רוצה לדעת את הקשר בין לירון ויונה, ומה קרה ליונה שהוא באמת אובססיבי עם לעשות דברים בדרכו שלו.

מצד אחד, הסדרה הזאת מתארת את המשטרה הישראלית באור לא טוב. הם טיפשים ולא יודעים מה קורה אף אל פי שדברים לא טובים קוראים מאוד בגלוי. אני רוצה לדעת איך הסדרה הזאת התקבלה על ידי המשטרה.

# data[].attributes.headline
אפקט החיידק - חלק א'

# data[].attributes.subject
אפקט החיידק - חלק א'

# data[].attributes.body
כשאמרתי בכיתה, מדע קצת מפחיד אותי כי אני לא יכולה להבין את זה בשלמותו. ביד אחר, אני יודעת שכל המחקר שהם עושום בוייצמן יכול לעזור לאנשים לחיות חיים מלאים ויותר נעימים. אני חושבת שאנשים עדיין צריכים לאכול דיאטה טובה, אבל עכשיו אני יודעת שהרעיון של ’אוכלים דיאטה טובה’ זה מסובך ולא כל כך פשוט. אולי יום אחד אני אבחן את החיידקים שלי.

# data[].attributes.headline
חוזרים לחיים– פרק 5

# data[].attributes.subject
חוזרים לחיים– פרק 5

# data[].attributes.body
כשאני חושבת על אנשים שעוברים השתלות, אני לא חושבת על החיים האישיים שלהם. אני לא שוקלת שיש להם בעיות שלא קשורה להשתלה– שיש להם בעיות משפחתיות ושאין להם את מערכת התמיכה כדי לעזור להם לשפר את הבריאות שלהם. אף על פי שיש להם לב שעובד, למשל, זה לא אומר שכל הבעיות שלהם ייעלמו. אני חושבת שלאנשים כמו אלקס, לעומת האנשים שהיו בפרק הראשון יהיה זמן קשה יותר בחיים כשהם מחלימים. זה ממש עצוב. תמיכת משפחתית ממש חשובה.

# data[].attributes.body
מאז שאני ראיתי את כל הסדרה, אני רוצה לדבר על כל הסדרה. אני רוצה לדבר על התמונה הציבורית של ישראל ופלסטין. שניהם לא צבעוים באור חיובי. הסדרה אינה נוגעת לזהות הלאומית אלה לשנאה בין פרטים. במילים אחרות,  אין מהללות של צה’ל שאני חשבתי שיהי כשהתחלתי לצפות את סדרה הזאת. האובססיה שיש לדורון עם המוות של אבו אחמד הוא באמת לא על הקונפליקט בין הפלסטינים וישראלים– זה באמת  אישי ועמוקה. זה באמת מרענן לראות סדרה שלא כל כך הטיה למדינת ישראל. זה מראה ישראלים כאילו הם לא כל הזמן גיבורים בשביל המדינה– הם אנשים עם בעיות אישיות ומשפחתיות– והם לא כל הזמן אנשים מוסריים.

# data[].attributes.body
נעורים מאפיניים ילדים שהם ממש בשוליים של חברת הישראלית. אני חושבת שהם באמת צריכים לוח זמני קפדני ומישהו כמו אמריקה לצפות בילדים שאכפת למישהו שהם יצליחו בחיים ולהיות אזרחים טובים שעושים דברים טובים בקהילות שלהם. זאת באמת מצווה ועבודה קדושה מה אמריקה עושה– היא באמת יש את הפוטנציאל לשנות את החיים שלהם לשמור אותם מכלא, משתייה, והריון בגיל צעיר.

אני באמת מקווה שבנות כמו מעיין יכולות לצאת מן הסביבות הרעות  שהן גדלו בו להיות נשים חזקות ועצמאיות.

# data[].attributes.headline
חוזרים לחיים

# data[].attributes.body
חוזרים לחיים

באמת אין לי מה לומר. אני בוכה עכשיו, ואני כל כך אסיר תודה בשביל החיים שלי. כשרות אמרה שהיא רק רצתה לרקוד ולהריד את הידיים שלה, הרמתי את ידי סתם כי אני יכולה לעשות את זה. זה מעשה פשוט כשאני אף פעם לא חושבת על.

לא חשבתי על מה הרופא אמר למשפחה של ליאל–– ליאל באמא הצילה משפחה ולא רק בן אדם אחד. כל המשפחות של האנשים האלה יכולות עכשיו ליצור יותר זכרונות עם היקירים שלהם.

# data[].attributes.headline
כפולים– פרק 1 עונה 1:

# data[].attributes.subject
כפולים– פרק 1 עונה 1:

# data[].attributes.body
הייתי על קצה הכסא שלי במשך כל הפרק הזה. אני חושבת שהאופי של בן–רפאל יהיה חשוב במשך הפרק הזה. אני חושבת שהוא באמא מעורב עם מה הרוסים עשו, אבל יותר מדי מוקדם להגיד אם הוא נבל או גיבור. אני מאמינה שהוא אולי במוסד, אבל הוא גם יכול להיות מישהו שעובד עם הרוסים.

אני מתרגשת ללמוד יותר על כל הדמויות בפרק, על העבר שלהם, ולמה התמונות שלהם נבחרו לשימוש במעשה הסודי הזה. אני חושבת שכל הדמויות, ’מהכלה’ ׳לשחקנית’, לא באמת תמימות כשהן נראות בפרק הזה. אני באמת מאמינה שהם עשו משהו רע כדי להיות במצב המוזר הזה, ושהם אולי מעורבים עם הרוסים.

# data[].attributes.body
אולי השבבניקים מספרים על מגמה גדולה יותר במדינת ישראל– הרצון להיות גם חרדי וגם חילוני, אבל ללא תמיכה לעשות זאת. אולי הקהילה החרדית צריכה לעשות עבודה יותר טובה ֿמשיכת בנים ומפתה אותם להיות חרדים. למשל, לתת להם קצת כיף מדי פעם. עם גישה מוגברת לאינטרנת, נערים חרדים יהפכו למרדניים יותר.

ויש לי שאלה... יש אפשרות שבחורה יכולה להיות שבבניקית?

# data[].attributes.body
שטיסל

שמעתי את זה אמר שאנשים שאבדו מישהו במשפחות שלהם, או שהיתה להם חוויה עם טרגדיה, הם מאוד מוכשרים, יותר מאנשים נורמלים. אף אל פי שהוא בשוליים, יש לעקיבא כישרון לציור, אולי מפני שהוא אבד את האמא שלו. הוא שונה, ּומתריס את הנורמות בקהילה החרדית.

זה גם אירוני שהקהילה לא כל כך נחמדה ל ’גר, יתום, ואלמנה’, כי יש מצווה בתורה לשמור עליהם. ברור שהקהילה רואה בעקיבא אדם מוזר ולא נורמלי.

# data[].attributes.headline
  חברות תרופות:                          1) פתק צדדי: היה מחקר פסיקולוגיה את ’כוחו של מחיר’ שלמדתי בשיעור אחר. שני פסיקולוגים ישראלים עשו לימוד על שני תרופות– אחד שהיא זולה ואחד שהיא יקרה, אבל אותו תרופה. הם גילו שאנשים אמרו שהתרופה היקרה יותר עבדה היא הרבה יותר טובה.

# data[].attributes.subject
  חברות תרופות:                          1) פתק צדדי: היה מחקר פסיקולוגיה את ’כוחו של מחיר’ שלמדתי בשיעור אחר. שני פסיקולוגים ישראלים עשו לימוד על שני תרופות– אחד שהיא זולה ואחד שהיא יקרה, אבל אותו תרופה. הם גילו שאנשים אמרו שהתרופה היקרה יותר עבדה היא הרבה יותר טובה.

# data[].attributes.body
2) האבא שלי עובד באמון פרטי של רפואים. לפני שנה אחת, הם אסרו חברות תרופות, כי הן היו לקנות ארוחת צהריים ממש יקרים לרופאים. האבא שלי לא אהבת את ההחלטה הזאת, כי הוא אהב את אוכל היקר! אבל במציאות הוא גם אמר שרופאים באמת לא היו מעל מרשמים תרופות על ידי אתיקה רפואית. באמון של האבא שלי, זה לא היה מתוך שליטה.

# data[].attributes.body
צחקתי הרבה כשראיתי סברי מרנן. זה ממש מצחיק לראות משפחה לא מתפקדת- לכל משפחה יש זמנים שהם משוגעים כזה והתייחסתי בהם!  אני גם חוֹשבת שסברי מרנן היא סדרה מיוחדת כי זה מזכיר לנו על משפחה ישראלית הטיפוסית. סברי מרנן נוגע בסטריאוטיפים קלאסיים של אשקנזים וספרדים, וכל מני ישראלים יכולים להינות ולהתייחס בזה.

# data[].attributes.body
גיהאד

אני חושבת שהבן אדם שנכנס לקהילות מוסלמיות הוא קצת מגזה את הסכנות של הקהילה המוסלמית באירופה. בצד אחר, אני חוֹשבת שבאמת יש בעיה עם ג׳יהאד באירופה כי פונדמנטליזם נלמד לילדים בבתי ספר וגם בבתים. הָאם צריך יותר רגולציה עליהם בקהילות שלהם? אולי זה הוגן למשטרה רוב מהאנשים כדי לעצור את המיעות של אנשים רעים וטרותיסים?

# data[].attributes.headline
מוסלמים בשוודיה

# data[].attributes.subject
מוסלמים בשוודיה

# data[].attributes.body
את צדקת ,עדי, הכתבה הזאת היתה קשה לראות כי המוסלמים והשוודים שנייהם נאבקים בקהילותיהם. אחד מהגברים בכנסת בשוודיה אמר ’שאין הרבה אנשים שרוצים להיות משטרה, במיוחד להיות משטרה במקומות המוסלמים. במילים אחרות, אנשים אינם מוטיבציה כדי להגן את הערים שלהם כי היו להם חוויות לא טובות עם המשטרה.

המצב באירופה הוא ממש רע, כי ילדים עכשיו באירופה גדלים עם ’תחושה של אחר.’ אני דואגת שהמשטרה בעוד עשר שנים תהיה אנשים שהיו להם חוויות רעות עם מוסלמים... ושהם יהיו מלאים שנאה למוסלמים וגם שיהיה עוד אלימות (כי המוסלמים נתפסו תמיד רע והמשטרה לא יראה אותם כאנשים רגילים). השנאה תימשך אם הקהילות ממשיכות להיות נפרדות.

# data[].attributes.headline
ישיבה "החילונית" ודתית

# data[].attributes.subject
ישיבה "החילונית" ודתית

# data[].attributes.body
נהנתי את הקטע על הישביה שיש
אנשים שמלמדים ֵאת הבנים גם תורה וגם דברים חילוניים. למרות זאת, אני דואגת שזה לא יחזיק יותר, כי יש יותר חרידים ’רציניים’ שבנות רוצות להתחתן. למשל, אם הסטנדרט החברתי הוא להתחתן עם בחורי ישיבה בישיבת חברון כאילו, הם (הבנים מישבת חברון) יהיו אלו הבנים "שמוצלחים " בקהילה החרדי.

ביד אחר, הבנים האלו יקבלו את הידע כדי להיות הכוח המניע של שינוי בקהילות שלהם. אני מקווה שהם מוצלחים בחייהם.