# data[].attributes.body
det berikande perspektivet,

# data[].attributes.attachment_link.title
ifyllbar kartläggningsprofil steg 1_ru2 

# data[].attributes.attachment_link.description
För att stärka skolans arbete med kartläggning av nyanlända elevers kunskaper finns även en webbkurs. Webbkursen riktar sig till dig som är rektor, lärare eller studiehandledare inom de obligatoriska skolformerna, men den kan också användas av personal i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Webbkursen är kostnadsfri och kan genomföras i valfri takt, enskilt och tillsammans med kollegor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen ingår i Skolverkets webbkurs - Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
kartläggning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper: Kartläggningssamtal Steg 2 Litteracitet (del 1)

# data[].attributes.attachment_link.description
En kartläggning av en nyanländ elevs kunskaper består av minst tre olika samtal. I den här filmen får du träffa läraren Karin som genomför samtalsdelen i Steg 2 Litteracitet. Filmen visar exempel på bland annat det förhållningssätt du som lärare kan ha i samtalen med nyanlända elever.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper: Kartläggningssamtal Steg 2 Litteracitet (del 2)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
webbkurs - kartläggning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.title
Webbkurs - Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.title
Läraren Peter använder kartläggningsresultatet - introduktion till Att använda resultatet

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen ingår i Skolverkets webbkurs - Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
skolverkets kartläggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.title
Bedömning, beslut och planering - kartläggning i steg 1 och 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Sedan april 2016 är Skolverkets kartläggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kunskaper obligatoriskt att använda. Hur gör man för att säkerställa att resultatet av kartläggningen verkligen tar sig hela vägen till undervisningen i klassrummet? Det finns många olika sätt att organisera detta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Steg 2 - Litteracitet kartlägger hur eleven har använt språket i olika sammanhang. Begreppet litteracitet används här som ett överordnat begrepp för olika aktiviteter kopplade till skrift. Det är inte bara läsande och skrivande utan också olika muntliga aktiviteter i samband med läsande och skrivande, till exempel högläsning och diskussion om texters innehåll. (Skolverket)

För att kunna kartlägga behövs tolk, modersmålslärare eller studiehandledare, det vill säga någon som kan det språk som ska användas under kartläggningen. Hos oss på Välkomsten kartlägger SVA-lärare eleven i Litteracitet. Jag föredrar att kartlägga tillsammans med studiehandledare. Det har flera fördelar. Dels så är studiehandledaren insatt i materialet men också för att studiehandledaren sedan möter eleven i undervisningen och känner till elevens förutsättningar och kan hjälpa eleven under de veckor som eleven är på Välkomsten.

Utmaningen i kartläggningssituationen är, tycker jag, att få eleverna att berätta och att välja en nivå på textpaketet där eleven kan visa vad hen kan utan att det är för lätt eller för svårt. För att få eleven att berätta kan man utgå och koppla frågor till det man vet om eleven från kartläggning av språk och erfarenheter i Steg 1. Syftet att ta reda på vad för slags texter eleven har erfarenhet av att läsa och skriva, och hur eleven använder sina läs- och skrivkunskaper i olika sammanhang. Genom att koppla det till elevens tidigare svar om exempelvis favoritämnet i skolan kan man samtala om vilka texter som eleven läste i det ämnet och om det fanns några muntliga och skriftliga aktiviteter i samband med läsningen. Utmaningen är att ställa nyfikna frågor och få eleven att berätta om sina erfarenheter kring skriftspråk och aktiviteter kopplade till texter. Något som jag lärt mig under resans gång är att vara nyfiken på elevernas medievanor. Många gånger utvecklar eleverna inte sina svar gällande hur de använder dator, mobiltelefon och surfplattor. Genom att ställa nyfikna frågor framkommer det att elever som inte läser och skriver ändå kan söka filmklipp och musikvideor på söksidor genom att identifiera begynnelsebokstäverna på filmer/artister. Eller att de har hittat former för att kommunicera med skriftspråket trots att de inte kan läsa och skriva.

Texter i ej översatta språk

Texterna finns inte översatta till alla språk. Under ett kartläggningssamtal i steg 1 turen att det var en modersmålslärare som tolkade. Då kunde modersmålsläraren, inför steg 2 Litteracitet, hjälpa mig att ta fram texter på elevens modersmål och hjälpa till med bedömningen. Eftersom texter är kulturbundna behövde jag själv stöd av modersmålsläraren med att förstå textens budskap och resonemanget som eleven förde kring texten. Även om det inte var likvärdigt med Skolverkets texter kunde vi få en bild av elevens läsförståelse.

Höga förväntningar och elevinflytande

Idag är jag mer öppen för att erbjuda eleven svårare textpaket än den bedömning jag gör i steg 1 om vilket textpaket som passar elevens erfarenheter. Till en början valde jag textpaket efter elevens skolbakgrund. Det kan till exempel vara så att eleven ligger mellan två textpaket. Idag rör jag mig mellan olika textpaket och eleven kan vara med och bestämma vilken text som ska läsas. Ibland säger eleven att texten är för svår och att hen hellre vill ha en lättare. Då samtalar vi om varför eleven tycker texten är svår. Eftersom det inte är en testsituation tycker jag att man kan föra en dialog med eleven om texten.

Men sen då?

Analysen av elevens styrkor och utvecklingsområden sammanfattas i Kartläggningsprofil Steg 2 Litteracitet. Det är en bedömning som bygger på samtalet och elevens svar på frågor om texterna. Fokus ska ligga på elevens styrkor och utvecklingsområden. Det handlar inte om att eleven ska svara "rätt" på alla läsförståelsefrågor utan snarare om eleven har förstått huvuddragen i texten, kan återberätta, föra resonemang och förklara hur hen tänker kring sina svar. Förutom en bedömning av läsförståelse sammanställs elevens erfarenheter av litteracitet så skolan får en bild av elevens utgångsläge och vad man behöver jobba vidare med. Tillsammans med övriga steg i kartläggningsmaterialet samt elevens ålder och personliga förhållanden i övrigt kan rektor fatta beslut kring årskurs-placering och planering av elevens fortsatta undervisning.

Trots att jag utfört många kartläggningar tar jag fortfarande hjälp av kartläggande kollegor och lärarhandledningen. I gruppen Svenska som andraspråk på Facebook kommer det upp frågor gällande nyanlända elevers kartläggning, vilket också är till stor hjälp.

Det är inte lätt att göra den här bedömningen och inte heller så lätt att sammanställa och skriva ner allt man har sett under samtalet. Dessutom ska informationen överföras till alla som kommer att möta eleven. Det finns olika sätt hur man organiserar mottagandet för nyanlända elever, det gemensamma är att, oavsett var kartläggningen görs, mottagningsenhet eller skola, så ska skolan organisera utbildningen för eleven. Det är hela skolans ansvar och det som framkommer i kartläggningen behöver alla lärare som möter eleven ta del av. Detta för att ha en chans att möta eleven i klassrummet. Det är ju inte kartläggning i sig som är det viktiga, utan hur man använder det och vad man gör av det som framkommer i kartläggningen.

Skolverket har filmat hur just överlämning och fortsatt undervisning går till på Lextorpsskolan i Trollhättan. Du hittar filmen här: Bedömning, beslut och planering - kartläggning i steg 1 och 2

Skolverket har också tagit fram en webbkurs med moduler om kartläggningsmaterialet för att bedöma nyanlända elevers kunskaper, jag har påbörjat kursen och kan varmt rekommendera den!

Foto från Pixabay. (Red. Länken fungerar inte längre.)

# data[].attributes.attachment_link.description
I det här inlägget går jag vidare och delar med mig av kartläggning av elevens Litteracitet, steg 2. I ett tidigare inlägg delade jag med mig av mina erfarenheter i att kartlägga nyanlända elever med Skolverkets kartläggnings­material Steg 1, Språk och erfarenheter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Även om materialet och frågorna är samma för eleverna behöver man som kartläggare vara flexibel och inte alltid ställa alla frågor i den ordning som det är i materialet. Det gäller att snappa upp trådar i elevens svar och vara flexibel när man samtalar. Annars kan kartläggningstillfället lätt likna en intervju där man dokumenterar elevens svar så som eleven berättar utan att följa upp med följdfrågor. Istället kan man återkoppla och ställa frågor som bygger på elevens svar. Då blir samtalet mer naturligt och man får ut mycket mer. Till en början följde jag formuläret ganska slaviskt men i och med att man till slut lär sig materialet och vad man ska få ut av frågorna börjar man röra sig alltmer mellan frågeområdena och min upplevelse är att det då blir ett mer naturligt samtal. Dock behöver jag i slutet av samtalat kolla av om jag fått svar på alla frågor och inte missat något. Det kan vara svårt att dokumentera eftersom svaren kan ge svar på frågor som finns i de olika områdena i Steg 1, men att fånga upp och ställa följdfrågor oavsett område ger ett bättre samtal. Man får också ge eleven tid att tänka och inte forcera fram svar.

Det jag brukar tänka på är att det som framkommer i kartläggningen är elevens och vårdnadshavarens egna uppfattningar och beskrivningar. Ibland har elever uttryckt att det inte alls är bra på ett visst språk där det sedan har visat sig att eleven läser och förstår avancerade texter i språket, och ibland har det varit tvärtom. En pappa som satt med under samtalet blev bestört över att dottern uppgav att hon kunde arabiska, han påtalade flera gånger att det inte var deras modersmål eller att dottern heller inte kunde kommunicera på arabiska, bara hälsa och några enstaka fraser.

Det har också framkommit att elever har lärt sig läsa och skriva på arabiska men att man inte kan språket, inte har förståelse över vad de läser och skriver, utan de avkodar.Om eleven gått i skolan pratar man om vilka ämnen eleven har läst och hur undervisningen har sett ut. Något att tänka på är att ämneskombinationerna ser inte ut som de gör i den svenska skolan, det betyder inte att eleven kan mindre utan detta får man fånga upp i ämneskartläggningen steg 3. Men det kan vara bra att identifiera vilka ämnen som eleven har haft för att prioritera detta i Steg 3, ämneskartläggningen. Som exempel har flera av de elever jag har kartlagt studerat SO ämnen där även biologi har ingått. Fysik och kemi verkar komma in i ett senare skede av skolgången. Det jag menar är att det kan se väldigt olika ut och att man kan utgå från att man tror att det är på ett visst sätt. Man måste fråga även om det verkar självklart.

I flera kartläggningar har det framkommit hur elever som inte läser och skriver använder sig av digitala verktyg för att söka information och kommunicera. Ett exempel är att en elev som kommunicerade med skriftspråket med sin god man, trots att eleven inte kunde läsa och skriva. Genom att tala in ett meddelande på sitt språk kunde hen omvandla talspråket till skrift, som sedan skickades till god man. God man som inte kan elevens modersmål klistrade in texten i Google translate och fick det översatt till svenska. Godman skickade skriftliga meddelande översatta till elevens modersmål som sedan lästes upp i elevens telefonen. Det kan vara klurigt att får reda på den här typen av information eftersom elever har uppfattningen av att den här typen av kommunikation inte är av betydelse i en skolkontext. Ofta svarar dessa elever utifrån ett bristperspektiv på sig själva eftersom de oftast tänker att bristen på skolgång har gjort att de inte kan så mycket. Utmaningen tycker jag är att få eleven att genom samtal berätta om sina erfarenheter och hur de kommunicerar på olika språk, hur deras eventuella arbetsliv och fritid sett ut och hur de använder sig av olika resurser. Det är ju först då, när eleven har berättat som jag kan dokumentera elevens styrkor och analysera hur skolan och undervigningen kan ta vara på detta. Hur eleven använder sig av digitala resurser som dator och mobiltelefoner kan användas i elevens fortsatta skolgång. Genom att använda verktyg som är bekanta för eleven kan man ta tillvara på elevens motivation och effektivisera exempelvis elevens läs- och skrivförmåga på det nya språket. Även erfarenheter av datorspel kan vara av betydelse för elevens utveckling av språk med bilder, animationer och text.

Efter Steg 1 som oftast håller sig inom tidsramen 70 minuter, fyller man i en analys, en så kallad kartläggningsprofil. Det är här som jag upplever att man ska sammanfatta elevens styrkor, utvecklingsområden och ge förslag på vilket stöd skolan ska erbjuda. Val av material i Kartläggningen i Steg 2 har sin utgångspunkt i vad som framkommer i Steg 1. Steg 1 är också en av tre profiler, det vill säga bedömningar som sedan ska ligga till grund för planering av elevens fortsatta skolgång. I kartläggning steg 1 får kartläggande lärare ta ställning i och notera vilket eller vilka språk som kan vara aktuella för kartläggningen i Steg 2. Det kan vara så att eleven i ett skolsammanhang har uttryckt ett annat språk än vad som är elevens modersmål. Det innebär att kartläggning steg 1 sker på ett språk och steg 2 på ett annat språk. Kartläggningen, dokumentationsunderlaget och profilen har vi hittills skrivit rent för hand. Men i och med vårt (kartläggarna på Välkomsten) senaste möte kom vi fram till att både dokumentationsunderlaget och kartläggningsprofilen ska renskrivas på dator. Dessa dokument skrivs ut och läggs in i elevens mapp. Till hösten ska vi se över hur vi kan hitta ett bra system för att spara kartläggningarna digitalt, dock kommer pappersformatet att finnas kvar.

Efter flera kartläggningar vet jag idag att den ena kartläggningen inte är den andra lik. Varje tillfälle är unikt och innebär lärande för mig som kartläggande lärare. Det är också givande att ta del av barnens tankar om den svenska skolan och den bild de har med sig av vad skolan är. Det gemensamma för nästa alla elever är att de uttrycker att skolan är viktig och att de delar med sig av sina framtidsdrömmar. Behovet av att prata om den svenska skolan uppstår under samtalet. Där handlar det om att snappa upp frågor och informera om den svenska skolan.

Anledningen till att kartläggningsmaterialet över huvud taget finns är ju att skolan inte följt Skollagen och inte anpassat undervisningen efter elevens förutsättningar och behov. Så själva kartläggningen är ett verktyg för att ta reda på hur skolan ska anpassa undervisningen till elevens förutsättningar och behov. Och det är just efter kartläggningen som utvecklingsarbetet börjar. Intressant är att koppla kartläggningen till hur skolan har organiserat och anpassat utbildningen för eleven.

Jag kommer längre fram att dela med mig av mina erfarenheter av kartläggningar i Litteracitet och Numeracitet.

Jag vill avsluta det här inlägget med en sammanfattning av hur elev uttryckte sina tankar om framtiden:

"Jag vill bli en berömd fotbollsspelare eller politiker. Politiker kan göra bra saker, eller dåliga saker. Folket gillar inte politiker, därför måste de ha livvakt. Jag ska kanske bli fotbollsspelare, folket gillar fotbollsspelare. Men de måste också ha livvakt. Både politiker och fotbollspelare måste ha livvakt, men fotbollsspelare är älskade. Jag ska nog bli fotbollsspelare".

Källa citat från Skolverket: http://www.skolverket.se/bedomning/bedomning/kartlaggningsmaterial

Bildkälla: https://pixabay.com/sv/skriftligen-skriva-personen-828911/

# data[].attributes.attachment_link.description
Även om materialet och frågorna är samma för eleverna behöver man som kartläggare vara flexibel och inte alltid ställa alla frågor i den ordning som det är i materialet. Det gäller att snappa upp trådar i elevens svar och vara flexibel när man samtalar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen ingår i Skolverkets webbkurs - Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartläggningsmaterialet Steg 1 Språk och erfarenheter

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen ingår i Skolverkets webbkurs - Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
kartläggning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
bedömning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper: Att inleda och avsluta kartläggningssamtal

# data[].attributes.attachment_link.description
En kartläggning av en nyanländ elevs kunskaper består av minst tre olika samtal. I den här filmen får du se exempel på hur du som lärare kan tänka när du inleder och avslutar samtal. I filmen träffar vi läraren Karin som leder några olika samtal med elever i olika åldrar.

# data[].attributes.body
Skolverkets allmänna råd om utbildning för nyanlända elever

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartläggning, kollegialt lärande och språkutvecklande arbete

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen ingår i Skolverkets webbkurs - Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
kartläggning av nyanlända elevers kunskaper

# data[].attributes.attachment_link.title
Kartläggning av nyanlända elevers kunskaper: Kartläggningssamtal Steg 2 Numeracitet

# data[].attributes.attachment_link.description
En kartläggning av en nyanländ elevs kunskaper består av minst tre olika samtal. I den här filmen får du träffa läraren Eva som genomför Steg 2 Numeracitet. Filmen visar exempel på bland annat det förhållningssätt du som lärare kan ha i samtalen med nyanlända elever.