# data[].attributes.body
Model paternalista vistimista.
Valoració social negativa de les immigrants
Model feminista salvacionista.
Xoc cultural pag 146

# data[].attributes.body
- Estat de dol, "Sindrome de Ulises".
- Descens de l'estatus social respecte la societat d'origen. (sentiments de frustació humillació i impotència)
- Xoc espectatives vs realitat.

# data[].attributes.body
-  2011: 11'32% dels residents espanyols són estrangers, aproximadament la meitat dones. (INE 2011)
- 2016:  2.277.075 de dones estrangeres
- UNION EUROPEA  | 918.786  | 40,35%
Rumanía  | 367.415  | 16,14%
- EUROPA NO UE(28)  | 149.119  | 6,55%
- ÁFRICA  | 422.088  | 18,54%
Marruecos  | 328.656  | 14,43%
- AMÉRICA CENTRAL Y CARIBE  | 130.258  | 5,72%
- AMÉRICA DEL SUR  | 446.978  | 19,63%
- ASIA  | 175.600  | 7,71%
China  | 98.659  | 4,33%
Dades: INE

# data[].attributes.body
Estereotips:

Dona immigrant enganyada i forçada a prostituir-se.

Analfabeta, ignorant i pobre.

Dèbil, fràgil i vulnerable.

Perjudicis de base ètnica, racial, cultural, nacional, religiosa i lingüística

Existència de models d'intervenció discriminatoris:

Model paternalista victimista.

Enfoc de valoració social negativa.

Model feminista salvacionista

Enfoc de xoc cultural

Situació administrativa

Restricció del dret de ciutadania per mitja del treball ( treball formal i legalment reconegut)

Dependència relacionada amb la normativa d'estrangeria (residència i treball), especialment en cas de reagrupació.

Situació irregular, implica manca de drets i invisibilitat

La crisi economicofinancera global (2007-2008) i el període de recessió subsegüent clarament han empitjorat la situació i han estancat politiques dirigides a millorar les situacions laborals, i ha promoure l'igualtat de les dones immigrants.

# data[].attributes.body
- Independència social i millora de la situació econòmica

# data[].attributes.body
Característiques del mercat de treball:

Mercat laboral segmentat per raó de gènere. Treball reproductiu.

Llocs de treball desvaloritzats i «invisibles»

Ocupació de baixa retribució malgrat formació o experiència laboral.

Condicions laborals abusives per aconseguir o conservar la feina.

Prioritat administrativa (contingents laborals): Serveis domèstics i agricultura

Inestabilitat laboral

Economia submergida

Principals sectors d'ocupació:
Esfera domèstica intrafamiliar, hostaleria, empreses de neteja o agricultura.

Treball sexual:

Opció personal conseqüència del procés migratori (necessitat d'obtenir més ingressos).

Perfil habitual jove amb situació irregular, amb fills al país d'origen i responsable única del seu manteniment.

Persecució del treball sexual en medi obert a diverses ciutats.

Context juridicolegal altament discriminatori, no es reconeix el dret com a treballadores i ciutadanes

En situació d'irregularitat*****

Al 2008 s'estimava que hi havia 300.000 prostitutes a Espanya de les quals el 90% serien estrangeres. (l’ABITS Agència per a l’Abordatge Integral del Treball Sexual, 2008.)

# data[].attributes.body
Patrons més freqüentes de migració femenina:

Dones soles amb l'objectiu d'obtenir ingressos per elles i les seves famílies

Reagrupació familiar

Fugint de situacions dramàtiques (guerres, fam,..) o intensa discriminació de gènere. Exiliades, refugiades,...

Per motius d'estudi o formació.

Renom, Jordi i Maite Marín, Produccions Nòmades (2011) Veus des de l’exili i el
refugi: dones colombianes a Espanya
https://youtu.be/39gfhX3I-_U
Coixet, Isabel (2008): Cartas a Nora. https://youtu.be/6ToNydvl39k

# data[].attributes.body
Nombrosa proporció de dones estrangeres víctimes de violència de gènere en l’àmbit de la parella o exparella.

Les dones immigrants tenen 6 vegades més risc de morir a mans de les seves parelles o exparelles que les espanyoles

El 12'1% de les dones estrangeres declaren haver estat maltractades per la seva parella o exparella alguna vegada en la vida, enfront d’una mitjana del 6% de maltractament declarat per les dones espanyoles.

DADES: Pla d’atenció i prevenció de la violència de gènere en la població estrangera immigrant 2009-2012, publicat a l'ICD: http://dones.gencat.cat/ca/inici/

El maltracte s'encobreix i esdevé invisible, per:

Manca de xarxa social i familiar, aïllament social.

Dependència econòmica o legal respecte l'agressor per motius de reagrupament

Barrera lingüística

Cultures amb codi d'honor i vergonya interioritzada

Desconeixement del sistema per accedir als recursos per denunciar i superar l'agressió.