# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=e497TVbQDhg

# data[].attributes.body
Hygiejne er fællesbetegnelsen for metoder til at hindre smittespredning gennem renlighed, rutiner eller design, der forhindrer bakterier og vira i at forårsage sygdom. I praksis drejer dette sig om alt fra hænder, overflader, tøj og fødevarer - og fra hospital til hjem og ung til gammel.Alle kan hjælpe med at forhindre smitte - professionelt og privat - til gavn for dem selv og samfundet.

# data[].attributes.body
Håndhygiejne handler om at holde sine hænder rene, det vil sige fri for mikroorganismer (fx virus og bakterier), kemiske stoffer og andet almindeligt snavs. En god håndhygiejne er en af de vigtigste måder at bryde smitteveje på i hjemmet, i daginstitutioner, på sygehuset og på andre arbejdspladser.

Sådan vasker du hænder:

• Hænder og håndled fugtes, inden sæben kommes på

• Sæben fordeles grundigt

• Vask grundigt i minimum 15 sekunder. Husk fingerspidser, tommelfingre, mellemrum mellem fingrene samt håndrygge, håndflader og håndled

• Skyl sæben af og dup hænderne helt tørre

• Luk hanen med papirhåndklædet

Du skal vaske hænder:

• Efter toiletbesøg

• Efter indkøbsture, afhentning i daginstitutioner, ture i offentlig transport mv.

• Før du begynder at lave mad/spise

• Når du har pudset næse eller nyst i hænderne

• Når du har tørret snotnæse eller skiftet ble på dit barn

• Efter håndtering af snavset vasketøj

• Når du har håndteret råt kød, grøntsager eller jord

• Hånddesinfektion med håndsprit kan bruges, når der ikke er adgang til vand og sæbe, og forudsat hænderne ikke er synligt snavsede

Vær også opmærksom på hygiejnen og smittespredning i det daglige, fx

• Når du deler tastatur, dørhåndtag, telefon og andre fælles håndkontaktpunkter med kolleger, familie og andre

• Husk, at smitte også kan overføres, hvis du gnider øjne med snavsede hænder

• Nys eller host i et engangslommetørklæde eller i ærmet, så smitten ikke spredes til alle sider

• Skån dine kolleger for smitte ved at blive hjemme fra arbejde, når du er syg med smitsom sygdom som influenza og diarre.

Kilde: sundhedsstyrelsen

# data[].attributes.body
Værnemidler i plejen er der tale om handsker, plastikforklæde, skoovertræk, plasstikforklæder, engangsmasker og engangshuer. Man skal altid bruge værnemidler når der er risiko for at du kan blive synligt snavset.

Man skal altid bruge handsker når:

Du hjælper med toiletbesøg

Hjælper med tandbørstning

Hjælper ved forbindinger eller sår

Hjælper med at smøre creme og salve på

Hvis der er risiko for sekret som blod, urin, afføring, spyt, opkast og andet.

Du håndtere mad ved buffeter og madvogne

Kilde sosubogen

# data[].attributes.body
Disse mærker er vigtige at kigge efter, når vi skal vælge rengørningsmidler og vaskemidler.
Kilde: Grundforløbsbogen. S. 210 - 212

# data[].attributes.body
Har indført at der må bruges FIRE slags rengørningsmidler:

Eddike

Universalrengøringmiddel

Opvaskemiddel

WC-rens

Alle mærke skal være miljømærket.
At rengørningsmidlerne er miljømærket, betyder at de opfylder skrappe krav om at tage hensyn til mennsker og vores natur. (Disse rengørningsmidler er også uden parfume.)

Disse krav, er nogle miljøstyrelsen har vedtaget  og det er derfor deres ansvar.

Der findes mange miljømærker, som svanemærket, astma-allergi mærket osv. Alle de mærker er godkendte mærker.
Kilde: Grundforløbsbogen. S. 210 - 212

# data[].attributes.body
Mikroorganismer er en fælles betegnelse for organismer, der er så små, at vi kun kan se dem i et mikroskop. De mikroorganismer vi oftest bliver syge af, er bakterier, vira og svampe.

Reservoir er det sted, hvor mikroorganismerne lever. Det kan være i mennesker, dyr, støv, vand, andre væsker eller fødevarer. Mikroorganismerne er afhængige af et sted at lave, hvor der føde, ilt og fugt.

Smitteudgangen er det sted, hvor mikroorganismerne kan forlade deres vært. Det kan være fra huden og slimhinderne eller via afføring, urin, spyt, tårer, væske fra sår eller andre sekreter samt blod.

Smittevejen er mikroorganismernes vej fra et sted til et andet. Der er flere former for smitteveje:

Direkte kontaktsmitte: Her smitter man direkte fra person til person, f.eks. via et håndtryk.

Indirekte kontaktsmitte: Er smitte fra en person til en anden via en genstand, f.eks. et håndtag.

Dråbesmitte eller luftbåren smitte: Er når vi nyser, hoster eller taler, så spredes der små ikke synlige dråber, der holder sig svævende i op til to minutter.

Fødevarebåren smitte: Fødevarer kan udgøre en risiko for sygdom, hvis de ikke tilberedes rigtigt. Det kan være utilstrækkelig opvarmning, nedkøling af fødevarer eller en der har glemt at vaske hænderne, som kan være med til at sprede bakterierne videre.

Insektbåren smitte: Spredes mikroorganismerne igennem insekter der bærer dem i deres krop. F.eks. kan det være en myg, der har suget blod fra en syg person og overfører det videre til en anden.

Smitteindgang: Er det sted, hvor mikroorganismerne kan komme ind i smittemodtageren, f.eks. via en rift eller gennem maden vi spiser.

Smittemodtager: Er den person, der får en infektion. Hvis personen immunforsvar ikke er i stand til modstå mikroorganismerne, er der større risiko for en infektion.

Så for at undgå at smitten spreder sig, skal man bryde smittekæde.

# data[].attributes.body
Jeg kan forklare hvad god hygiejne er.

Jeg kan forklare hvordan jeg afbryder smitteveje.

Jeg ved hvad værnemidler er og hvornår de anvendes.

Jeg kan gøre brug af de hygiejniske principper under personlig og praktisk hjælp.

Jeg kan vælge de rigtige rengøringsmidler.