# data[].attributes.body
מגמת העיתונות הסגורה פוגעת באופן קבלת האינפורמציה, בשקיפות בין הכתב לקורא, ויוצרת אחיזת עיניים. מן הראוי ומן המוסרי שצרכני התוכן יוכלו לסמוך על כך שהמידע המועבר אליהם מהימן, אמנם העיתונות הסגורה אינה טלית שכולה תכלת ועלולה לסלף את המציאות ולעוות את העובדות משום שאינה ניטרלית. ובשל כך, הקהל התמים מבוזה ומוטעה.

# data[].attributes.body
למרות שלכאורה הפצת מידע בטקסט סגור, בעל דעה, משפיעה מאוד על דעותיהם של בני הנוער, היא גם נותנת להם לבחור. הבעת הדעות מציגה מבחר רחב של דעות שונות ברשת וכך הילדים יכולים להחליט עם מה הם מזדהים ומסכימים ביותר, וכך לפתח דעה משלהם.

# data[].attributes.body
הרוב המוחלט של האוכלוסיה פונה למקורות מידע לקבלת ידיעות חדשותיות עובדתיות, ולא בשביל לשמוע דעות. ללא הפרדה ברורה בין טורי דעה לבין דיווחים, נוצר בלבול אשר גורם להטיית דעת החברה. כתב שרוצה להביע את דעתו מוזמן לעשות זאת, אך לא על חשבון דיווח מהימן, עובדתי ואובייקטיבי, תוך סימון ברור שמדובר בדעה ולא בעובדה מבוססת.

# data[].attributes.body
עם זאת, כתיבה סובייקטיבית והבעת דעה אישית במאמרים שאותם אנו קוראים, יכולה להוביל לגיבוש חברתי בין אנשים בעלי אותם הדעות, ובכך ליצור קבוצות חברתיות שלהן מאפיינים משותפים. כאשר נוצרות קבוצות אלו, לעיתים רבות הקבוצה עצמה יכולה להתבטא באופן יותר טוב, כנה וממוקד. כך, ניתן להבין את הצדדים באופן הטוב ביותר ולכן להתעמת איתם כראוי.

# data[].attributes.headline
טענה מנוגדת לטענה של זואי.

# data[].attributes.subject
טענה מנוגדת לטענה של זואי.

# data[].attributes.body
על פי הטיעון של זואי ההשפעה החברתית של דיווח מסוג טקסט סגור היא שלילית משום שהיא יוצרת קרע בעם בין קבוצות בעלי דעות מנוגדות. אני חולק חליה משום שדיווח סוביקטיבי הוא תוצר של השקפה לא ההפך. השוני ההשקפתי קיים וניתן להבחנה בעזרת דיווחים אלו, אני סבור שהצגת דעה בדיווחים היא תופעה מבורכת בגלל שהיא עלולה להוביל לשיח ומעודדת חשיבה ביקורתית.

# data[].attributes.headline
תגובה ליותם 

# data[].attributes.subject
תגובה ליותם 

# data[].attributes.body
שכותבים טקסט סגור הכותב רוצה להביע את דעתו ויש סיבה לכך. את הדוגמא שכתבת הייתה שמישהו כותב טקסט סגור על משהו פוליטי זה לא טוב כי אומרים דברים לא טובים על הבן אדם. הדבר הזה דווקא יכןלה להיות טובה. לדוגמא הייתה את הבעיה עם ביבי שאנשים לא רצו אותו בממשלה. אנשים לא אהבו אותו אז הם התחילו להגיד דברים רעים עליו. אולי נבין שביבי לא היה הכי טוב בשבילנו ולקרוא מבט של מישהו נגדנו יכול לעזור לנו להבין יותר למה הם עומדים שם ואולי זה סיבה טובה.

# data[].attributes.headline
מן הצד האחר, הדרכים בהן ניתן לצרוך תוכן, בין אם הוא כתוב ובין אם נמצא ברשת, הן רבות. על כן, באפשרותו של הקורא להיחשף לטיעונים רבים ממקורות מידע נוספים ולהכיר בצדדיו המקיפים של הנושא. העיתונות הסגורה מאפשרת לקורא להיחשף לדעתו האישית של אדם מסוים, הלוא הוא הכתב, ובכך להכיר לעומק צדדים נוספים המתקשרים לנכתב עליהם לא בהכרח חשב.

# data[].attributes.subject
מן הצד האחר, הדרכים בהן ניתן לצרוך תוכן, בין אם הוא כתוב ובין אם נמצא ברשת, הן רבות. על כן, באפשרותו של הקורא להיחשף לטיעונים רבים ממקורות מידע נוספים ולהכיר בצדדיו המקיפים של הנושא. העיתונות הסגורה מאפשרת לקורא להיחשף לדעתו האישית של אדם מסוים, הלוא הוא הכתב, ובכך להכיר לעומק צדדים נוספים המתקשרים לנכתב עליהם לא בהכרח חשב.

# data[].attributes.headline
תגובה לתומר מיכאלי

# data[].attributes.subject
תגובה לתומר מיכאלי

# data[].attributes.body
לעומת הטענה המוצגת, ניתן לטעון שחשיפת קוראים רבים לדעות מגוונות יכולה לשפר את תהליך החשיבה הביקורתית של הקורא ובכך לפתח את יכולתם לפענח מתי האירועים הוקצנו או הופחתו כדי לשרת מטרה מסוימת של הכותב.

# data[].attributes.headline
עימות עם שחר

# data[].attributes.subject
עימות עם שחר

# data[].attributes.body
אומנם לטקסטים סגורים ישנה היכולת להשפיע על דעת הקהל, אך זהו לא בהכרח דבר רע, טקסטים סגורים מציגים את מה שלפי כותב הכתבה חשוב להציג, בנוסף הם מפתחים חשיבה ביקורתית אצל אנשים, ומייצרים מחשבה, מה נאמר במפורש, ומה לא נאמר וניתן להסיק.

# data[].attributes.headline
עימות - מעוז 

# data[].attributes.subject
עימות - מעוז 

# data[].attributes.body
אומנם הכותב מביע את דעתו האישית, אך הוא אינו מבטל את זכותם של הקוראים לחלוק עליו. הקוראים זכאים לשפוט את המאורע וזכות זו אינה נפגעת, נוסף על כך שגם לכתבים  יש הזכות לנקוט עמדה ואין בדבר
כלול חוסר מתן אינפורמציה או הטעיית ציבור הקוראים.

# data[].attributes.body
הקוראים חכמים - הם מסוגלים להבחין בכך שמדובר בדעתו של הכותב, להבין אם הוא מציג עובדות מסולפות, לבצע חשיבה ביקורתית ולגבש את דעתם באופן עצמאי. עצם הבאת דעתו של הכותב לא תקבע את דעת הקורא, אלא רק תציג עמדה שהוא יוכל לקבל או לדחות.

# data[].attributes.body
מצד שני בחלק מן המקרים חברות העיתונות מתחלקות לפי דעות פולטיות. לכן קהל הקוראים שלהם יכול יותר להסכים עם הדיווח הסגור ובכך אולי להתחבר ולהבין בדרך יותר טובה את המתרחש מאשר דווח נוסף על אותו מקרה אך כאשר הוא כתוב פתוח.

# data[].attributes.body
עימות עם טענת אילן
מצד שני פרסום דעותיהם של המדווחים בעיתונות וברשתות גדולות אחרות, מאפשרת ומעודדת את חופש הביטוי של המדווחים, ואפשר לראות שעושים זו בהרבה ערוצי חדשות שונים. חופש הביטוי בערוצי החדשות למשל, נותן לצופה פרספקטיבה גדולה יותר על המצב הנתון.

# data[].attributes.headline
עימות לאלה מאת יותם

# data[].attributes.subject
עימות לאלה מאת יותם

# data[].attributes.body
אומנם, כתבות סגורות עלולות להביעה מידע לא שלם ואף משוחד, אבל כאשר אדם קורא כתבה סגורה הוא יודע שהיא סגורה ויכול להתייחס לזה כרצונו. מהצד השני של המתרס, זכותם של כל אחד להביע את כמדתו בכתבה שלו (כל עוד הוא מיידע שזה הדעה שלו). לכל אחד יש זכות שווה להביע דעה ולהתייחס לדעות של אחרים כיצד שהם רואים לנכון. לכן, החזון הנפרץ של הכתבות הסגורות מאפשר לכל אדם את הזכות המגיעה לו להביע את כמדתו.

# data[].attributes.headline
עימות - אלעד

# data[].attributes.subject
עימות - אלעד

# data[].attributes.body
מאידך גיסא, בכך שלכותב ניתנת האפשרות להביע את עמדתו האישית, ניתנת בנוסף גם הזדמנות שווה עבור כל אדם להביע את דעתו ועמדתו לפי קורת רוחו. זאת משום שכל טענה או דעה יכולה להיות מוצגת בדיווח חדשותי, ובכך הדיון הציבורי צובר שפע ומגוון, המשקפים באופן יותר טוב את החברה.

# data[].attributes.headline
תגובה לצוף - איתן 

# data[].attributes.subject
תגובה לצוף - איתן 

# data[].attributes.body
אלו אשר טוענים בעד הטקסט הסגור מאמינים שחלק מזכויותיו של מחבר הדיווח היא הזכות להבעת דעה, אדם אשר מביע דעה כחלק מדיווחו לא מנסה כלל לשכנע את מקבל האיפורמציה אלה הוא מציג את דעתו האישית בנושא כדי לשפוך צבע ועניין בדיווח. ללא הדעה הדיווח נהיה מונוטוני ומשעמם מה שעלול להוביל להפסדים כלכליים קשים כתוצאה מצמצום מספר המאזינים.

# data[].attributes.body
קיים אנשים בעולם שמעדיפים לקחת את הדרך הקצרה והטובה להם ולראייתי הם עלולים להתחבר יותר לעיתונים בעלי דעה אפילו עם הם לא מאמינים לכתוב. כמו כן, עלול להיות שאנשים יותר מעדיפים לקרוא טקסט עם אותו מעמד או הפוך לדעתם כי ייתכן שזה עולה להם לחשיבה יותר ביקורתית וההבנה מצד שאולי הם לא היו חושבים עליה במקרה של קריאה אובייקטי של אותה עיתון בטקסט פתוח.

# data[].attributes.headline
עימות עם דורית

# data[].attributes.subject
עימות עם דורית

# data[].attributes.body
לא ניתן להכחיש שאדם שנשען רק על עמוד חדשות אחד, נוטה להסכים עם דעותיו. אך דבר זה נובע מסיבה אחרת- בתוך המגוון הרב של הדעות הקיימות, כל אדם נוטה לחבור לדעה המתאימה לדעתו האישית. גם כן, מגוון רב של דעות זמינות לא מטה את דעתו של הקורא, אלא עוזר לו לגבש דעה משל עצמו, שכן ככל שאדם רואה ומבין מגוון רב יותר של דעות שונות, הדעה האישית שלו מתגבשת ומתבססת עוד יותר

# data[].attributes.body
כאשר הכתב מביע את דעותיו האישיות ואת הפרשנות שלו בנושא הכתבה ניתן להביא כמה כתבים בעלי דעות שונות או מנוגדות ובכך ליצור נושא לדיון שדרכו יהיה ניתן להבין את נושא כתבה בצורה טובה יותר ולראות כמה עמדות שונות פרספקטיבות ועמדות הסתכלות מגוונות ושונות

# data[].attributes.headline
צוף נגד תומר בן-סיני

# data[].attributes.subject
צוף נגד תומר בן-סיני

# data[].attributes.body
כאשר העיתונות מציגה נושאים בטקסט סגור הדבר יכול למקד את הקורא על מה שלדעת הכותב חשוב. הכותב שכותב את המאמר הוא בעל מקצוע שלפי עבודותיו אנשים מקשיבים וקוראים את עבודתו. אם בחדשות ובמקומות שאי אפשר להיתחמק התוכן גם משונה על ידי הכותב ולפי דעתו האישית אז אותו אדם שאולי הנושא מעניין אותו יכול לגשת למקומות אחרים וגבש דעה משל עצמו לפי הדעות השונות שבסופו של דבר מרכיבות את השלם

# data[].attributes.body
לעומת זאת, אלו הגורסים בעד כתיבה סגורה טוענים שבכתיבה סגורה הכותב יכול להוסיף אלמנטים נוספים לנושא. הוא יכול להוסיף השערות שלו בנוגע לעתיד הנושא, התסכלות על הנושא מכיוון אחר ועוד. אני מניח שבעזרת כתיבה נכונה והבהרה שזו דעתו, הוספת האלמנטים הנ"ל עשויה לשפר את הכתיבה, ולהפוך אותה למעניינת יותר

# data[].attributes.body
כאשר אנשים ובעיקר ילדים מקבלים על ידי איש חשוב או אדם שאותו מעריצים, אינפורמציה אישית בנוגע לנושא שומעים את דרך חשיבתו האישית, דעתם יכולה בקלות להישתנות עקב הערצה לאדם או הרגשת קטינות לידו. דבר זה יכול להוביל לפגיעה בחשיבה השיפוטית שלהם ובדרך הם יפעלו בנושא

# data[].attributes.body
בשל מגמת העלייה בדיווחים חדשותיים סגורים, שלל תחומים והיבטים שונים מושפעים ממנה. היבט מרכזי הינו בתחום החינוך. ילדים ובני נוער רבים אינם הגיעו לבגרות שכלית ולנסיון מספק של חשיבה ביקורתית - הפרדת דעות מעובדות, ולכן יכולים לקרוא ביקורת של כתב ולחשוב שזוהי ידיעה עובדתית מבוססת. עקב כך, נגרמת הפצה נרחבת של דעות, לעיתים קיצוניות, אשר מתיימרות להיות עובדות בקרב קהילת בני הנוער אשר גורמות להשפעה ישירה על דעתם.

# data[].attributes.body
מצד אחד יש הטוענים כי אותה מגמה שהולכת ומתפתחת לאחרונה, בה הדיווחים החדשותיים הופכים יותר ויותר סגורים- כלומר פחות עובדתיים ויותר עם דעות, מעצבת את דעת הציבור הרחב דבר שהינו רע.

אותם אנשים גורסים כי העובדה שיש יותר ויותר טקסטים סגורים בהם הכותב יכול לשנות ולעוות את המציאות הקיימת חושפת את הקהל  לצד 1 בכל סיפור ולא מאפשרת להם לקבל תמונה מלאה של המצב ולפתח חשיבה ביקורתית.

# data[].attributes.body
מצד אחד השימוש בטקסט סגור עלול לגרום לקבלה לא נכונה של האינפורמציה. כאשר כתב הדיווח מביע עמדה אישית הוא עשוי לעוות את המציעות כפי שרואות עייניו, לפי הדעות הפוליטיות שלו, דרכי החשיבה שלו ואף לקיחת צד. בדרך זו הציבור לפעמים אינו מקבל עובדות על המתרחש, הוא מקבל פרושים שלא תמיד משקפים את המציעות. ולכן שימוש בטקסט פתוח יכול להיות עדיף בחלק מן הדיווחים מטקסט סגור.

# data[].attributes.body
לאחרונה מתגברת בקרב העיתונאים מגמה לכתוב את דיווחיהם כסגורים. דיווחים מסוג זה עוסקים גם בדעת הכותב ובכך פחות אובייקטיבים וניטרליים. אני נגד מגמה זו. המידע המתקבל תוך שילוב נקודת מבטו האישית של הכותב משפיעה על הדרך בה הקורא מקבל את האינפורמציה. הקורא, המקבל את המידע מצד אחד של המתרס, אינו מכיר בתמונה המלאה של המצב המתואר ובכך אינו יכול לעצב את דעתו האישית. כך למשל, אדם הקורא כתבה של עיתונאי הכותב לגבי עמדתו בעד טבעונות מקבל מידע על יתרונותיו של אורח החיים הזה אך אינו מכיר בחסרונותיו ובכך מתקשה לקבל החלטה אובייקטיבית.

# data[].attributes.body
העלייה בשכיחות פרסומי טקסטים סגורים כחלק מדיווחי החדשות עלולה ליצור פלג חברתי והשפעה שונה על הדעה הרווחת בחברה הישראלית. היות וכל קהילה, שצורכת תוכן מאותם דיווחים וכתבים, תצרוך את הדיווח מאותה נקודת מבט ועקב כך הדעה הרווחת של הקוראים תושפע בהתאם.

# data[].attributes.body
אלו הטוענים שדיווחים סגורים אשר הופכים להיות יותר ויותר פופולריים הם לא הדרך האידאלית להצגת דיווח סבורים ששיטה זו יכולה לבלבל את הציבור ולגרום לו להאמין לעובדות, כאשר בפועל עובדות אלו הם הדעות הספציפיות של המדווח. הדיווח לדעת הטוענים בעד טקסט פתוח הופך לחסר משמעות. שכן לא ניתן להתייחס עליו בצורה אובייקטיבית. קושי זה יכול להוביל אף להפסד כלכלי של כותב הדיווח מפני שיכול להצתמצם מספר האנשים אשר יקראו אותו.

# data[].attributes.body
בעיתונאים יש 2 סוגים על איך מייצגים אותה. סוג ראשון זה ״טקסט פתוח״ בו העיתונאי אינו מוסיף את דעתו ומשתדל לצפות בתמונה מבחוץ. הסוג השני זה ״טקסט סגור״ בו העיתונאי כותב את דעתו ואת נקודת מבט שלהם. וקסת פתוח זה דבר מאוד טוב שרוצים לכתוב על משהו כמו פוליטיקה כי רוצים לראות את כל העובדות אלא אם מישהו כותב בטקסט סגור הם מביאים את הדעות שלהם ואז קשה יותר להביע את הדעה שלנו בלי להרגיש מושפע מהכותב שכתב טקסט סגור.

# data[].attributes.body
בשנים האחרונות חלה עלייה בדיווחים מסוג טקסט סגור בעיתונות. יש הסוברים שככל שהדיווחים יותר ״אישיים״, הדיווחים מגבילים את דעת הציבור ומונעים פלורליזם.
לכאורה, שהדיווח אובייקטיבי ונקי מדעת העיתונאי, נחשב ללגיטימי בעיני הרוב ולמדויק יותר. לדוגמא- דיווח על אירוע טירור מטעם מדווח שמאלני יכול להתפרש אחרת לכמה צופים.
גבי

# data[].attributes.body
אני נגד דיווחים מסוג טקסט סגור שכן מהווים לפי דעתי גורמים להסתת דעת הקוראים לרצונו של הכותב. נוסף על כך חשופים הקוראים למניפולציות מצד כותב הטקסט.
עוד על כך כאשר הכותב מביע את דעתו האישית הוא איננו משקף את המציאות ועלול לסלף את העובדות כהוות נפשו, אני מאמין כי דיווח מוכרח להיות נאמן לעבודות ואובייקטיבי כלומר מבלי הבעת דעתו של כותב הטקסט.

# data[].attributes.body
הטענה כי הפיכתם של הדיווחים החדשותיים לסגורים יותר אינה משפיעה על החברה הינה אחיזת עיניים לאור יום. בכך שמאמרי החדשות מתמלאים יותר ויותר בעמדותיהם ודעותיהם של הכותבים, הופכת המדיה והתקשורת לכלי בו עלינו לבחור לאיזו עמדה אנו משתייכים לפני שנקרא את העדכונים החדשותיים עצמם.
כך נוצר המצב שכל אדם יעדיף לצרוך את חדשותיו ממקורות אשר תואמים את עמדתו האישית. תופעה זו הינה חמורה ביותר, משום שאינה רק פוגעת בחברתנו, היא גם מפלגת אותה.

# data[].attributes.body
חוסר אוביקטיביות במתן אינפורמציה מצד גוף תקשורת עלול לעורר אצל בעלי הדעה השונה תחושת ניכור, סלידה וכעס כלפי אותו הגוף, כי זכותם לקבל את האינפורמציה בצורה נקייה ולשפוט את המאורע בעצמם ללא סינון והצגתו בפילטר מסיום.

# data[].attributes.body
כאשר הקהל מקבל מידע חדשותי בעל עמדה ברורה עליו, נפגם אצלו כל תהליך החשיבה וההחלטה מה דעתו בנושא. כל גיוון הדעות בציבור יכול להיקבע כך לפי המקור ממנו האדם מקבל אינפורמציה ומידע חדשותי. אדם שישען על ערוץ או עיתון מסוים, דעתו יכולה להיות מוכרעת בקלות על ידיהם במקום על ידי האדם עצמו.

# data[].attributes.body
לאחרונה הקו המפריד בין דיווחים עיתונאיים לפרשנויות ודעות נעשה יותר ויותר מטושטש, ודעותיהם של הכותבים תופסות מקום בולט גם בידיעות חדשותיות רגילות. למגמה זו יש השפעה שלילית על האמון של הציבור בתקשורת. כאשר הקהל מזהה שהוא נחשף למידע שוטף שמועבר בצורה לא אובייקטיבית, הוא הופך ליותר חשדן כלפי כל ידיעה שהוא קורא. כשהקוראים מתרגלים לכך שדעותיהם של הכותבים משתרבבות לתוך דיווחים עובדתיים, עם הזמן הם מתחילים להטיל ספק בכל ידיעה. גם ידיעות שמכילות אך ורק עובדות, ייחשדו ככאלה שבהן מסתתרת דעתו של העיתונאי. מצב זה פוגע בייעוד הבסיסי של העיתונות - העברת מידע אמין לטובת הציבור.

# data[].attributes.body
כאשר רושמים עיתונאים כתבות סגורות, הם סוגרים את האפשרות של הקוראים לשמוע את 2 צידי הסוגיה. עכב זאת ישנו צד אחד בסוגיה עליה הכתבה שלא מקבל יחס שוויוני כפי שמגיעה לו. לדוגמה, כאשר עיתונים מפרסמים כתבות על נציגי ציבור כגון ראשי ממשלה או שרים, ולאותם כתבים יש דעה פוליטית מנוגדת לאותו שר, הוא יטה לרשום בכתבה הסגורה שלו יותר דברים רעים על אותו נציג ציבור. דבר זה הוא לא הוגן בפני לא נציג הציבור שמתפרסם כתבה המשחירה את שמו.

# data[].attributes.body
אנשים נוטים לקבל את המידע המועבר בחדשות כפסוק אמת, כטקסט פתוח, מידע אובייקטיבי המתאר את המצב באופן ניטרלי ולכן אפשר לסמוך על המידע ולגבש דעה עצמאית. לכן המגמה המתפתחת בשנים האחרונות של טקסט סגור בדיווחים חדשותיים מדאיגה, אם לא ניתן לסמוך על העיתונות כמקור למידע אובייקטיבי ונטרלי, אז אין לגיטימציה לעיתונות שזוהי מטרתה.

# data[].attributes.body
אני נגד עליית המגמה של הכתבות הסגורות משום שכאשר ניתנת לכתבים אופציה להביע את דעתם האישית בנוגע לנושאי המשדר, יכול להיווצר מצב בו ערוצים או גופים מסוימים יקבלו לעבודה רק כתבים בעלי דעות מסוימות בכדי שלא יווצר מצב בו כתב אומר דברים בניגוד לעמדות הערוץ. מצב זה עלול להגביל את הצעות העבודה של אותם הכתבים ואף לפסול אותם לחלוטין רק בגלל העמדות והדעות האישיות שלהם ולא מבחינה מקצועית.

# data[].attributes.body
המגמה של מעבר לדיווחים חדשותיים יותר ויותר סגורים פוגעת בלגיטימיות של העיתונות עצמה. כאשר הכתבים מטמיעים את דעתם האישית בתוך דיווח חדשותי, הם למעשה גורמים למאזינים ולקוראים שאינם מסכימים עם דעתם לא להאמין לדיווח החדשותי, ולבסוף, לאחר שתופעה זו חוזרת שוב ושוב, לא להאמין לכל ידיעות החדשות.

אי האמון בעיתונות עלול לפגוע בציבור, שכן למרות הטמעת הדעות האישיות, העיתונות מציגה את העובדות הנכונות ביותר. אנשים שאינם מאמינים בעיתונות נאלצים להתעדכן בחדשות דרך אפיקים לא מוסמכים שבמקרים רבים מפיצים שקרים שעלולים לפגוע באנשים.

# data[].attributes.body
מבחינה שוויונית, כאשר קורא מסתכל על טקסט סגור - שבו דעות אישיות של הכותב - הוא עלול להשפיע על דעתו של הקורא ללא ידיעתו. כלומר, הקורא עלול לחשוב בצורה מסוימת אך ורק בגלל שכותב המאמר חשב כך ולכן אינו סביר להניח כי כתב הוא את המאמר בצורה אובייקטיבית ועקב זאת, השפיע על דעת הקורא.

# data[].attributes.headline
תומר בן-סיני

# data[].attributes.subject
תומר בן-סיני

# data[].attributes.body
אלו הטוענים נגד דיווחים סגורים סבורים שהעיתונים ואתרי האינטרנט בהם המאמרים מפורסמים אמורים להיות מקור מהימן. באתרים ובעיתונים הללו המציאות צריכה להיות מוצגת כמו שהיא, ולא חזון אוטופי שנראה דרך משקפיים ורודים. בכתיבה סגורה, הכותב עלול לשנות, לעוות ולהשמיט פרטים שעלולים לצייר תמונה שונה לגמרי. אני משער שרבים אשר יקראו מאמרים כאלה עלולים לראות את המציאות בצורה שונה ושקרית.

# data[].attributes.body
מחד גיסא, מגמת העלייה בטקסטים סגורים בדיווחי חדשות מקנה לרשתות החדשות והעיתונות הגדולות והעשירות ביותר להפיץ את דעותיהם הפוליטיות והחברתיות באופן הנרחב והגורס ביותר. כמו כן, רשתות אלו יוכלו לבטל לחלוטין דעות של רשתות חדשות ועיתונים אחרות, קטנות יותר, שאין לאל ידן להפיץ את דעותיהן באופן כה נרחב. דבר זה עלול להוביל להטיית דעות ציבורית רחבה, לטובת הדעה של רשת החדשות הגדולה ביותר, ולפגיעה בחופש הביטוי הנרחב של מדינתנו הדמוקרטית.

# data[].attributes.body
מעולם התוכן של עיתונים, לאחרונה היא  נהיה יותר ויותר לכיוון של טקסטים סגורים, ואנשים מקבלים מידע מהטקסטים הסגורים ועלולים להבין אותה באופן שגויה מכיוון שהם מתבססים על ידי דעה של הכותב ולא באופן אובייקטי. (נגד)

# data[].attributes.body
אמנם על ידי חדשות פתוחות ניתן לגבש דעה אובייקטיבית מאחר ואינן מוטות, אך גם על ידי חדשות סגורות אפשר לגבש דעה משלך ואף יותר בקלות. למשל כאשר מתרחש אירוע מסויים, ניתן לקרוא ידיעות מכמה מקורות מידע מוטים שונים ולהיחשף לכמה דעות שונות, מה שעוזר לך להיתקל באספקטים שאולי לא חשבת עליהם בעצמך ולהיחשף לכל מגוון הדעות. לכן לאחר היחשפות רחבה למספר חדשות סגורות עדיין תוכל לגבש לעצמך דעה אובייקטיבית ואפילו מוצקה יותר.