# data[].attributes.body
Radikalisering er ikke et fænomen der er særligt for en bestemt gruppe unge. Det kan finde sted inden for næsten alle grupper, der – i egen selvforståelse – definerer sig selv som værende i modstand til resten af samfundet eller føler sig sat uden for resten af samfundet.

# data[].attributes.body
Begrebet radikalisering

beskriver den proces, som en person gennemgår, når vedkommende bevæger sig fra at være et almindeligt, privat menneske uden synderlig politisk, ideologisk eller religiøs bevidsthed endsige engagement, til at denne bliver radikal og måske endda voldeligt radikal og begår terror.

# data[].attributes.body
Radikalisering betyder, at man ikke vil respektere andres meninger. Det kan også være, at man kun synes, at ens egen religion er i orden.

Nogle radikaliserede mennesker er klar til at bryde loven og bruge vold for at forsvare det, de tror på.

# data[].attributes.body
Radikalisering beskriver den process en person gennemgår. F.eks hvis en går fra ikke have nogen meninger om politik og religion, til at han bliver går vildt meget op i noget han tror på er rigtigt og ingen andres holdninger er rigtige. Nogen vil gå så vidt for, at forsvare sin mening, at den person vil bruge vold eller begå terror.

# data[].attributes.body
hvad vil det sige at være radikal/ radikaliseret?

# data[].attributes.body
det nazistiske styre under anden verdenskrig var et diktatur mens danmark havde et demokratisk styre.

I et demokrati har man lov til at sige sin mening

Men i nazi styret havde man censuret en masse ord og der var straffer for at sige dårlige ting om Hitler og SS.

# data[].attributes.body
det betød, at Danmark havde en bedre tid under besættelsen, fordi folket havde noget at sige, og det viste, at vi ikke havde underkastet os hundrede Procent.

I Demokrati styrer folket og der er en form for lighed, og i nazisme er der en slags diktator, og folket bliver inddelt i racer.

# data[].attributes.body
Styreformen under 2. verdenskrig i Tyskland var diktatur. I dk var det demokrati. Nazismen hørte ind under diktatur. Det var i mod Jøderne. Nazisme og facisme havde nogenlunde det samme synspunkt på den bestemte "race".

Demokrati er for alle. Dengang i krigen, var der forskelsbehandling mellem Jøderne og ikke-jøder.

# data[].attributes.body
Det danske demokrati gjorde sådan så at danskerne ikke ville underkaste sig Tyskland, og at de stadig havde deres ret til at sige det de ville.

Forskellen på demokrati og nazisme er at demokrati er hvor alle har en stemme, hvor nazisme kun havde en der bestemte.

# data[].attributes.body
Fordi de havde fået en ordre, og fordi de ikke vidste, at regeringen havde kapituleret.

# data[].attributes.body
Hvilken rolle spillede det danske demokrati i kampen mod nazismen? Snak i gruppen om hvad forskellen mellem demokrati og nazisme er. Skriv kort forklaring her på.

# data[].attributes.body
De havde deres ordre og de vidste ikke at regeringen havde kapituleret

# data[].attributes.body
Fordi de ikke vidste at regeringen havde kapituleret. Og de ville kæmpe for deres fædreland.

# data[].attributes.body
De havde ikke fået besked fra regeringen om at de havde kapituleret.

# data[].attributes.body
Hvorfor kæmpede de danske soldater så indædt d. 9. april