# data[].attributes.body
Njursvikt innebär att njurarna inte kan utföra sina normala funktioner som att filtrera avfall, reglera vätske- och elektrolytbalans samt producera hormoner.

# data[].attributes.body
2. Symtom: Symtomen på njursten varierar beroende på stenens storlek och position. Vanliga symtom inkluderar:

Plötslig, intensiv smärta: Smärtan uppstår vanligtvis i sidan eller nedre delen av ryggen och kan stråla ut mot buken eller ljumsken. Detta kallas "koliksmärta" och beror på att stenen blockerar urinflödet.

Hematuri (blod i urinen): Blod kan ses i urinen, vilket orsakas av att stenen irriterar urinvägarna.

Dysuri (smärtsam urinering): Smärta vid urinering om stenen är nära urinröret.

Illamående och kräkningar: Detta kan uppkomma på grund av den intensiva smärtan.

Frequent urination: En känsla av att behöva kissa ofta, särskilt om stenen är nära urinblåsan.

# data[].attributes.body
Komplikationer:

Infektion: Om en sten blockerar urinflödet kan en urinvägsinfektion utvecklas, vilket kan leda till pyelonefrit (njurbäckeninflammation).

Hydronefros: När stenen blockerar urinflödet kan det leda till en uppsvullnad av njuren (hydronefros), vilket kan orsaka njurskador.

Kronisk njursvikt: Om njuren skadas permanent av upprepade blockeringar eller infektioner kan det leda till njursvikt.

Blödning: Stora stenar kan orsaka blödningar i urinvägarna, vilket kan leda till hematuri (blod i urinen).

Smärta: Om stenen inte passerar kan det orsaka långvarig och intensifierad smärta, vilket kan kräva kirurgisk behandling.

# data[].attributes.body
Omvårdnadsåtgärder:

Smärtlindring: Administrera smärtstillande läkemedel enligt ordination.

Vätskeintag: Uppmuntra patienten att dricka mycket vätska för att hjälpa stenen att passera.

Övervakning: Kontrollera urinproduktion och eventuellt blod i urinen.

Patientutbildning: Informera om symtom som tyder på komplikationer, såsom feber eller intensiv smärta, som kräver omedelbar medicinsk uppmärksamhet.

Uppföljning: Säkerställ att patienten följer upp med regelbundna kontroller för att övervaka eventuella återkommande stenar.

# data[].attributes.body
Behandling: Behandlingen av njursten beror på stenens storlek, placering och symtom:

Smärtlindring: NSAID eller opioider används för att lindra smärtan. En vanlig behandling är att ge läkemedel för att minska spasmer i urinvägarna.

Ökad vätskeintag: För att hjälpa stenen att passera genom urinvägarna.

Alfa-blockerare: Läkemedel som kan hjälpa urinvägarna att slappna av och underlätta passagen av stenen.

Extrakorporal chockvågstenotripsi (ESWL): En icke-invasiv metod för att krossa stora stenar till mindre bitar, så att de lättare kan passera.

Ureteroskopi eller perkutant nefrolitotomi: Inom kirurgi används dessa metoder för att avlägsna större stenar eller om stenen inte kan passera på egen hand.

Kirurgi: I svåra fall eller om stenarna orsakar komplikationer kan en operation vara nödvändig.

# data[].attributes.body
Diagnostik:

Anamnes och klinisk undersökning: Läkaren frågar om smärtans natur och lokalisation, samt om symtom som blod i urinen.

Urinalys: För att identifiera blod, kristaller eller tecken på infektion.

Ultraljud: Vanligtvis första linjens undersökning för att visualisera stenen och bedöma om njuren är utvidgad.

CT-skanning: En datortomografi utan kontrast är den mest exakta metoden för att diagnostisera njurstenar.

Röntgen: Kan användas för att identifiera vissa typer av stenar, men inte alla (t.ex. urinsyra-stenar är inte röntgentäta).

# data[].attributes.body
Njursten (Urolithiasis)

1. Etiologi (Orsaker): Njursten uppstår när det finns en obalans i koncentrationen av olika substanser i urinen, vilket leder till kristallisering och bildning av stenar. Vanliga orsaker inkluderar:

Dehydrering: Otillräckligt vätskeintag gör att urinen blir koncentrerad, vilket ökar risken för kristallbildning.

Kostfaktorer: Högt intag av oxalater (finns i exempelvis spenat och rabarber), kalcium och protein kan bidra till bildningen av stenar.

Genetiska faktorer: Familjehistoria av njursten kan öka risken.

Metabola störningar: Höga nivåer av kalcium, oxalat eller urinsyra i urinen kan leda till stenbildning.

Urinvägsinfektioner: Kan främja bildning av struvitstenar.

Övervikt: Forskning har visat att personer med övervikt har en högre risk för njursten.

# data[].attributes.body
Övervakning av vätske- och elektrolytbalans:

Kontrollera urinmängd, vikt och elektrolyter.Smärtlindring:

Om njursvikt orsakar buksmärtor.Blodtryckskontroll: För att förebygga förvärring av njurfunktionsnedsättning.Kostråd: Lågproteindiet och kontroll av natrium-, kalium- och vätskeintag.Dialysvård: Om patienten är dialyspatient, säkerställ korrekt dialys.Behandling

# data[].attributes.body
💉 Behandling:

Akut njursvikt:

Behandla underliggande orsaker: t.ex. vätskebalans, antibiotika vid infektion, borttagning av blockering.

Vätska och elektrolyter: Anpassas enligt njurfunktionen.

Dialys: Om njurarna inte kan filtrera tillräckligt (kan vara nödvändigt vid akut njursvikt).

Blodtrycksreglering: För att förbättra njurgenomblödningen.

Kronisk njursvikt:

Behandling av underliggande sjukdomar:

Blodtrycksreglering: ACE-hämmare eller angiotensinreceptorblockerare för att skydda njurarna.

Behandling av diabetes (för att minska progress av nefropati).

Vätskebalans och elektrolyter: Dietanpassningar och mediciner.

Dialys: Om njurfunktionen faller under en viss nivå, kan hemodialys eller peritonealdialys behövas.

Njursjukdomsbehandling: Immunosuppressiv behandling vid vissa glomerulära sjukdomar.

Njursviktstadier: Njursvikt stadie 1–4, med dialys och eventuell njurtransplantation vid slutstadium (stadium 5).

# data[].attributes.body
Diagnostik:

1. Blodprover:

Kreatinin (förhöjt vid njursvikt, särskilt vid akut försämring).

eGFR (estimerad glomerulär filtrationshastighet, för att bedöma njurfunktionen).

Elektrolyter (kalium, natrium, fosfat).

Urea (BUN) (högt vid uremi).

2. Urinprov:

Urinanalys för att upptäcka proteinuri eller hematuri.

Urinmätning (oliguri eller anuri).

3. Ultraljud av njurarna: För att identifiera strukturella problem som blockeringar eller njurvolym.

4. Biopsi: Vid misstanke om glomerulär sjukdom (t.ex. glomerulonefrit).

5. CT/MR: För att undersöka anatomiska hinder eller tumörer.

# data[].attributes.body
Akut njursvikt:

Oliguri (minskad urinproduktion) eller anuri (ingen urinproduktion).

Svullnad (ödem, ofta på fötter, ben och ansikte).

Trötthet, illamående, kräkningar.

Andnöd, bröstsmärtor (vid vätskeansamling i lungorna).

Förvirring eller medvetslöshet (vid elektrolytrubbningar eller uremi).

Kronisk njursvikt:

Långsam utveckling av symtom som kan inkludera:

Ödem (ben, ansikte, ögonlock).

Trötthet, aptitlöshet.

Blodtrycksökning.

Kräkningar, illamående (på grund av uremi).

Klåda, torra hudproblem.

Anemi (lågt Hb).

# data[].attributes.body
Akut njursvikt (ARF) – Orsaker:

1. Prerenal (orsakas av nedsatt blodflöde till njurarna):

Dehydrering

Hjärtinsufficiens

Blödning

2. Renal (direkt skada på njurarna):

Akut tubulär nekros (från hypoperfusion eller toxiner)

Glomerulonefrit

Infektioner (t.ex. pyelonefrit)

3. Postrenal (blockering av urinvägarna):

Sten i njurarna, urinblåsan eller urinledarna

Prostataväxt eller tumörer som blockerar urinflödet

Kronisk njursvikt (CRF) – Orsaker:

Diabetes mellitus (diabetisk nefropati)

Hypertoni (högt blodtryck)

Glomerulonefrit (inflammation i glomeruli)

Polycystisk njursjukdom

Obstruktiva njursjukdomar

Upprepad akut njursvikt

# data[].attributes.body
Perforation: peritonit

Sepsis

Ileus (tarmvred)

# data[].attributes.body
-> Övervaka: Buksmärta, temp, puls och blodtryck

-> fasta infor operation

-> Vätska, smärtlindring

-> Postoperativ omvårdnad: mobilisering, sårvård, övervakning avinfektionstecken

# data[].attributes.body
-> Kyrurgi: bortagning av blidtarmen

-> Antibiotika: ges före operationen, ibland efteråt om perforation.

-> lindrig apendicitit: antibiotikabehandling

# data[].attributes.body
-> Blodprover

-> Ultraljud

-> Klinisk undersökning

# data[].attributes.body
-> Smärta i nedre högra buken: Börjar ofta central vid naveln och vandrar

-> Feber, illamående, förvärrad smärta vid rörelse

# data[].attributes.body
Det är en inflammation i blindtarmens bihang (appendix). Det är en vanlig orsak till akut buk hos både barn och vuxna.

# data[].attributes.body
-> Övervaknig, vitala parametrar

-> Vätskebehandling samt kostråd: låg fetthaltig kost samt tillförsel av vitaminer

-> stöd och information.

# data[].attributes.body
vid hepatitbehandling: antivirala medel

Gallvägsblockering: åtgärda blockering

-> Smärtlindring och stödjande

-> Vid akut leversvikt: i vissa fall levertrnsplantation

# data[].attributes.body
-> Blodprover: bilirubin, för att bedöma om orsaken är leverrelaterad eller gallvägsrelaterad

-> Leverenzymer: (ALAT, ASAT, ALP) för att bedöma leverfunktioner

-> Blodstatus: För att kontrollerad hemolys

Ultraljud: För att upptäcka gallsten

Leverbiopsi: Om leverfunktion misstänks.

# data[].attributes.body
-> Gul hud och ögonvitor

-> Mörk urin (p.g.a ökat bilirubin i blodet som utsöndras via njurarna)

-> Ljus avföring (på grund av nedsatt gallflöde till tarmen)

-> Trötthet och viktnedgång (förekommer vid lever påverkan)

-> Buksmärta

# data[].attributes.body
Etiologi, Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

Ikterus är ett symtom på en underliggande sjukdom som orsakar förhöjda nivåer av bilirubin i blodet. Behandlingen fokuserar på att ta itu med den bakomliggande orsaken, medan omvårdnaden fokuserar på att stödja och lindra symtomen.

# data[].attributes.body
Ikterus: uppstår på grund av en ökad nivå av bilirubin i blodet, därför finns det gulaktig färg at huden och ögonvitorna.

Orsakas av: Hemolys, ökad nedbrytning av röda blodkroppar.

-> Leversjukdomar: hepatit, cirros eller leversvikt

-> Gallvägsblockering

# data[].attributes.body
Kolangiit: Gallgånginfektion som kan uppstår om gallgången är blockerad under längre tid

->Perforation: sällsynt men kan inträffa

-> Sepsis: om infektionen sprider sig till blodet

-> Leversvikt: om gallflödet är allvarligt blokerat under längre tid.

# data[].attributes.body
Övervakning

-> Smärtlindring

-> Vätskebehandling: förebygg uttorkning och stödja vätskebalasen

-> Förberedelse för ingrepp

# data[].attributes.body
ERCP: för att tabort eller dränera gallgångarna om de är blockerade

-> Antibiotika

-> Kirurgi

# data[].attributes.body
Ultraljud, CT ERCP (för både diagnos och behandling t.ex. avslägsnande av sten)

# data[].attributes.body
En gallsten i den gemensamma gallgången som blockera flödet av gallan från levern och gallblåsan till tunntarmen.

Gulsot på grund av blockering av gallgången

->Buksmärta, ofta i övre högra delen av buken.

->Feber frossa (om infektion uppstår, t.ex Kolangit)

-> mörk urin och ljus avföring (p.g.a nedsatt gallflöde)

# data[].attributes.body
Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
-> Gallblåseperforation-> Peritonit

-> Sepsis

-> Gallgångsobstruktion

# data[].attributes.body
-> Övervaka smärta och vitalparametrar

-> Västkebalans och näringsstöd

-> Stöd vid illamående och postoperativ återhämtning

# data[].attributes.body
-> Fasta och dropp: Avlastning av gallblåsan

-> Smärtlindring: NSAID (t.ex. diklofenak) eller opioider

-> Antibiotika vid tecken på infektion

-> Kolecystektomi: kirurgiskt avlägsnande av gallblåsan

# data[].attributes.body
-> Ultraljud: förstahandsval för att se gallstenar

-> Blodprover: Förhöjt CRP, LPK, (tecken på inflammation), ibland förhöjda leverprover (ALP, ASAT, ALAT)

# data[].attributes.body
-> Smärta i övre högra kvadranten, kan stråla till höger skulderblad

-> Feber och frossa

-> Illamående och käkningar

-> Takykardi

-> kittfärgad avföring

-> Ibland Ikterus (om stenen påverkar ductus choledochus)

# data[].attributes.body
Orsakas oftast av Gallstenar (90-95 % av fallen) som blockerar ductus cysticus, vilket leder till:

-> Gallstas -> ökad tryck i gallblåsan

-> Inflammation i slemhinnan

-> Sekundär bakteriell infektion kan uppstå vanligtvis med E. coli, Klebsiella, Enterococcus

# data[].attributes.body
Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
-> Tarmobstruktion

-> Fistlar (onormala gångar)

-> Abscesser (infektioner som pusansamling)

# data[].attributes.body
-> Övervakning och bedömning

-> Kontroll av buksmärta

-> Psykosocialt stöd (livskvalitet är påverka)

# data[].attributes.body
-> Inflammtionsdämpande, Mesalazin

-> Kortikosteroider- Prednisolon vid akuta skov

-> Antibiotika- Ciprofloxacin vid infektioner

# data[].attributes.body
-> bukbedöming

-> Blodprover: CRP, LPK, HB samt Albumin

-> Avföringsprov för att utesluta infektiös diarré

-> Endoskopi.

# data[].attributes.body
->Kramper eller smärta i nedre delen av buken eller höger nedre buk

-> Diarré

-> Viktnedgång, pga näringsbrist

-> Blod i avföring, illamående och kräkningar

Orsaker?

-< Genetiska faktorer, genmitationer NOD2

-< Miljöfaktorer; rökning, stress, diet och infektioner

-< Förändrad tarmflora

# data[].attributes.body
Autoinmmun kronisk sjukdom där kroppen felaktig angriper tarmens slemhinna. MC (morbus Chron) drabba hela tarmkanalen osammanhängande fläckvis inflammation, från milda skov till allvarliga skador på tarmen. Kan utvecklas när som helst under livet.

# data[].attributes.body
Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
Symtomer, diagnostik, behandlingar samt omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
Ileus, Ulcerös Colit, Ventrikel Duodenum (Ulcus ventriculi och Ulcus duodeni)

Symtom, Diagnostik, Behandling, Omvårdnadsåtgärder

# data[].attributes.body
-> Tarmperforation, tarmblödning

-> Toxic megacolon, förlamaf tjocktarm

-> Kolektomi, (avlägsnande av tjocktarmen)

-> Malabsorption och näringsbrist

# data[].attributes.body
-> Vätskebalans

-> Övervakning av blödvärden

-> Psykosocialt stöd påverka livskvaliteten pga långvariga symtom

-> Observation av tarmtömningar (konsistent, blod, slem)

# data[].attributes.body
-> Inflammationsdämpande som hämma inflammatoriska processer samt kontrollera symtomen t.ex. (ASA) Mesalazin

-> Kortikosteroider (Prednisolon): kraftid antiinflammatorisk effekt, men som används kortvarigt pga biverkningar.

-> Immunmodulerande- (vid svårare fall): (Azatioprin) dämpar inmmunsystemets aktivitet och minskar inflammation.

# data[].attributes.body
-> Koloskopi med biopsi, infiltrering av vita blodkroppar i tarmens slemhinna

-> Blodprover: CRP, HB samt Albumin

-> Familjehistorik

# data[].attributes.body
-> Blodig diarré

-> Buksmärtor

-> Slem i avföring

# data[].attributes.body
Är en kronisk inflammatorisk tarmsjukdom som främst påverkar tjocktarmen och ändtarmen. och leder till Inflammation och sårbildning på tarmens slemhinna.

-> Orsaker: genetiska faktorer, autoimmunitet, Obalans i tarmflora, Kostvanor som kan påverkar tarmflora.

# data[].attributes.body
A-> Informera patienten och hens tillstånd och utbildning för att lära känna igen tecken

B-> Kostlära - vad får/ inte får äta

C-> uppmuntra till egen vårdande (insulin behandling)

D-> Injektionsträning och målsättning för behandling.

# data[].attributes.body
Insulin binder till insulinreceptorer på cellmembranet som leder till translokation av GLUT4. Detta ökar upptaget av glukos i skelletmuskler vilket sänker blodglukosnivå

B.- Insulin hämmar glukoneogenes och glykogenolys i lever så minskar frisättningen av glukos till blodet.

# data[].attributes.body
Glukos mätning sker genom kapillär för att kunna administrera insulinen som behövs eller genom CGM, en tunt fiber som är koppla till en insulinpump som kontinuerligt utsöndrar små mängden insulin (basaldos) + extra doser vid måltider (bolus)

Långbehandling: Lantus bland annat

korttidsverkande insulin. NovoRapid

# data[].attributes.body
Polyuri (onormalt urinproduktion), polydipsi (ökad törst) viktnedgång, trötthet, acetondoft ur munnen, synstörningar, huvuvärk, UVI, söta miljöer gynnar bakterielltillväxt

# data[].attributes.headline
Det viktigast prover för att diagnosticera Diabetes typ 1? 

# data[].attributes.subject
Det viktigast prover för att diagnosticera Diabetes typ 1? 

# data[].attributes.body
Just C-peptid ger svar för hur fettanläggning ligger till i kroppen. lågt c-peptid påvissar ingen insulinproduktion.

# data[].attributes.body
1.-Analys av plasmaglukos: PG i fasta eller 2 timmar efter peroral glukostbelastning

2.- Vid diabetes är fasteplasmaglukos <7,0 mmol/l

3.- HbA1c: (glukos som fastnar på de röda blodkropparna) <48mmol/mol. Provet ger svar på medel glukosvärdet senaste 6-8 veckorna.

4.- Urin prov: där man ser glukos eller ketones i urinen

5.- BGlukos: efter måltid > kan påvissas över 11,1 mmol/l

# data[].attributes.body
-> Blödning då patienten kan behöva transfusioner

-> Perforering då magsäckens innehåll läcker till bukhållan kan leda till peritonit

-> Magsäckenscancer, vid långvariga sår och inflammationer särskild när detta har ej behandlas.

# data[].attributes.body
-> Fasta som avlastar tarmen

-> Smärtlindring

-> Ventrikelsond och uppföljning

-> Stent vid obstruktion på grund av tumör i tjocktarmen

KOmplikationer

-> Tarmischemi och nekros

-> Perforation

-> Sepsis

# data[].attributes.body
-> Smärtlindring

-> Tidigt mobilisering, observation av buken

-> Kontroll av infektionstecken

# data[].attributes.body
-> Bukstatus, palpationsömhet

-> Metaliska klingande tarmljud

-> Rektalundersökning, kan avslöja fekalom, blod eller tumör

-> DT buk samt blodprover, CRP, LPK (infektioner), Elektroliter

# data[].attributes.body
-> Uppmärksamma patienten

-> hostteknik, fysik träning, avslappning

# data[].attributes.body
Luftrörsvidgande: -> betastimulerare, salbutamol (ventoline)

Anti- inflammatorisk ->inhalationssteroider

# data[].attributes.body
-> Smärtlindring vid behov

-> Övervakning av symtom

-> Kostråd

# data[].attributes.body
PPI (Protonpumpshämmare): t.ex. Omeprazol: som hämmar enzymet H+/K+-ATP:as i parietalcellerna i magsäcken, och minskar då produktionen av saltsyra. Detta gör att slemhinnan får bättre möjlighet at läka.

-> Antibiotika: Amoxicillin-> om Helicobacter pylori infektion är närvarande.

-> Kirurgi: när det står komplikationer som perforering eller resistens mor behandling.

# data[].attributes.body
->Gastroskopi, för att se magsäcken och identifiera sår.

-> överförbrkuning av NSAID eller alkohol

-> Helicobacter pylori-test, där smitas oftas är fekal-oralt

-> blodprov som visa tecken på anemi om det finns blödning.

Helicobacter pylori bakterie:

en spiral forma bakterie som infektera magslemhinnan och är edn främsta orsakerna till Ulcus (magsår) i både ventrikeln och duodenum.

Bakterien producerar Urea vilket bryts ner till amoniak och neutraliserar då magsyran vilket möjligör bakteriens överlevnad i magsäcken sura miljön.

-> Detta leder till inflammation (gastrit) vilket ökar sårbildning genom att försvaga slemhinnans skydd och stimulera ökad saltsyraproduktion.

# data[].attributes.body
-> Smärta i övre delen av magen, särskilt på fastande magen

-> Viktnedgång, relaterad till minskat aptit eller smärta vid ätande

-> Svart avföring (melena) kan vara tecken på inre blödning.

-> Helicobacter pylori bakterie

# data[].attributes.headline
Ventrikel Duodenum (Ulcus ventriculi och ulcus duodeni)

# data[].attributes.subject
Ventrikel Duodenum (Ulcus ventriculi och ulcus duodeni)

# data[].attributes.body
Sårbildning i magsäckens slemhinna när balansen mellan skyddande och skadliga faktorer i magsäcken rubbas. Magsår förekommer framför allt mellan magsäckens nedre delen och duodenum.

# data[].attributes.body
-> Intervallsmärta ofta kraftig

-> Upphävd gas och fecesavgång- Total abstruktion

-> Illamående, tidigt vid tunntarmsileus

-> Uppspänd buk.

# data[].attributes.body
Mekanisk Ileus: Fysisk blockering i tarmpassagen som förhindrar att gas och tarminnehåll transporteras normalt genom tarmen.

-> Invagination: en del av tarmen trä sig in i en annan tarms del. (vanligare hos barn)

-> Volvulus: Tarmen vrider sig runt sig själv och orsakar stopp.

-> Paralitisk Ileus: Akut tillstånd som leder till allvarliga komplikationer.

# data[].attributes.body
Klinisk Undersökning -> Auskultation

-> PEF ->mått på lungfunktion

-> Allergiutredning

# data[].attributes.body
-> Attacker av andnöd, pipande andning.

-> Långvarit hosta utan förkylning

-> Dyspne.

Riskfaktorer.

-> Aktiv och passiv rökning

-> Hereditet

-> Virusinfektioner

-> NSAID

# data[].attributes.body
Är en kronisk inflamation i luftvägarma slemhinnor, som leder till att musklerna runt luftrören drar ihop sig samt slemhinna i luftrören svullnar.

-> Utandningen påverkas genom att luften har svårt att passera till från alveolerna vid ett anfall.

# data[].attributes.body
-> Stödja fallet

-> Lår personen ligga kvar

-> Mjukt föremål

-> Håll inte fast patient

# data[].attributes.body
Farmalogisk: Anfallsprofylax - Antiepileptika- kepra (ej till psykiatriska patienter)

Icke farmakologiska: Kirurgisk, man tabort en bit av skallbenet

-> Vagusnerven Stimuli: implantat av en sensor som stimulerar

# data[].attributes.body
Fokala anfall: ena hjärnhalvan, ofrivilliga ryckningar i tår eller ben, avbrutet tal eller stönande, potentiell brist på medvetande och lokalisering.

Generaliserade anfall: (tonisk-kloniska anfall): innebär att anfallet påverkar båda hjärnhalvorna.

->Anfallet börjar med att patienten förlora medvetande omedelbart: fast 1: Toniska spänningar

fast 2: kloniska ryckningar i extremiteter.

Status epilepticus: kan drabba alla anfalls former. Anfallet varar i mer än 30 minuter. Är mycket allvarligt tillstånd där personen inte är vid medvetande.

-> Syrebrist och acidos kan uppkomma i vävnaderna.

# data[].attributes.body
Ett epileptisk anfall är ett retningstillstånd. Anfallet innebär att den normala elektriska aktiviteten i hjärnbarken ersätts av en onormal rytmisk aktivitet som ger symtom som t.ex. kramper.

-> Hjärnan: har en en kramptröskel, om detta sjunker under en kritisk nivå uppstår ett epileptiskt anfall.

# data[].attributes.body
1.- Absolut insulin brist, autoimmun reaktion där antikroppar GAD, ICA, IA2 bildas som successivt förstör betaceller i de langerhanska cellöarna i pankreas som producerar insulin. Betaceller har en stor kapacitet och det är inte förrän ca 80% av de är förstörda som det leder till insulinbrist som medför symtom, detta leder till:

A.- Hyperglykemi: högt socker nivåer i blodet då insulin mängden ej täcker behover vilket är nyckeln till att cellerna tar emot glukosen som är cellernas energi källan.

B.- Ketones: bildas vid förbränning av fettsyror, de som inte förbränns omvandlas i levern till aceton. Ansamling av ketonkroppar i blodet kallas ketoacidos. Obehandlat kan detta bli till diabeteskoma vilket är livshotande.

C -> Mikroangiopati: skada av små blodkärl framför allt i ögon, njurar samt nerver.

D-> Diabetes neuropati: störningar i de perifera och sympatiska nerverna, som ger smärta, nedsatt känsel och rörlighet framförallt fötter och händer. Dålig blodcirkulation i extremiteter och minska känsel vilket gör att man inte känner

4.- Hypoglykemi: kan förekomma i det fall blir för stor dos av insulin försenad med måltiden, kraftig ökad fysisk aktivitet samt alkoholintag. Symtomen kan vara bristande av uppmärksamhet, oro, svettningar, blekhet samt hunger känsla. Sänkt glukost kan leda till medvetslöshet/koma när plasmaglukos sjunker under 1-1,5 mmol/l.

# data[].attributes.body
-> Perorala antidiabetika: innehåller inte insulin hjälper med reglering av glukos, t.ex Meformin.

-> Icke farmakologiska: kost med lågt GI (mat som ger långsamt påverkan på blodsockret)

-> Motion: musklerna stimuleras att ta upp glukos, det leder till högre blodcirkulation, stimulans av lungorna, samt stärker hjärtmuskeln vilket ger en öka minutvolym och lugnare puls.

# data[].attributes.body
Polyuri, Polydipsi, UVI, synrubbningar, nedsatt allmäntillstånd, trötthet, ökat sömnbehov, generellt dålig kondition.

-> Övervikt

->rökning

-> ohälsosam kost

-> stor alkoholkonsumtion

# data[].attributes.body
Innebär grad av insulinresistens och relativ insulinbrist. orsaken är nedsatt förmåga till snabb utsöndring av insulin från betacellerna och insulinresistens i perifiera vävnader och levern.

-> Ty2 diabetes utvecklas under många år av kroppens insulinberoende vävnader som muskler, lever, fettceller. Antal betaceller resuceras med tiden och antikroppar saknas.

-> faktorer: bland annat övervikt, högt BT, samt ärftlighet.