# data[].attributes.body
En plade, hvor eleverne laver 3D-byggeri på. Måske er det skyttegrave, måske er det et tempel fra antikken, måske er det magtens tredeling. Man kan bruge karton, tændstikker, ispinde, LEGO, Barbie-dukker – hvad som helst. Hvis man vil bevare overraskelsesmomentet under fremlæggelsen, kan man sætte æsker hen over dele af byggeriet, som så vises i bidder, til man har helheden til sidst sammen med konklusionen.

# data[].attributes.body
En lille tørresnor med tøjklemmer på. Mens eleverne fremlægger, hænger de produktet op: fotos, statistikker, diagrammer, citater osv. Det kan også bruges som en tidslinje.

# data[].attributes.body
En lille potte med sand/jord eller andet og nogle ”skilte” på pinde, som på skift bliver stukket ned i potten. Hvis man arbejder med feminisme, har man en pind med feminismens symbol, en pind med årstallet for kvinders stemmeret, en pind med et billede af en feminist – og når de når til den næste ”pind” i deres fremlæggelse, stikkes den ned i potten.

# data[].attributes.body
En stor, tyk bog, hvor man bygger karton-pop-ups ind i. Når man åbner bogen, folder pop-up’en ud og rejser sig som et lille billede. Alt, der kan visualiseres i karton, kan vises på denne måde – og er man ikke Jørgen Clevin (ja, så gammel er jeg), kan man også vælge et klæbe billeder/fotos ind, som så folder ud, når man åbner.

# data[].attributes.body
Man kan med ganske få remedier lave en stop-motion-film, der eksempelvis viser udbredelsen af en religion eller tyske troppers invasioner.

# data[].attributes.body
To- eller tre-delte VENN-diagrammer kan være rigtig sjove, hvis man bruger dem rigtigt. Det kan laves på karton med låger udenpå og skrift/billeder bag lågerne, eller man kan starte med et tomt VENN-diagram og sætte billeder, skrift, LEGO-figurer eller lignende på undervejs.

# data[].attributes.body
En menneskeplanche! Hvis omdrejningspunktet i oplægget er én eller flere personer, kan man lave plancher, der forestiller mennesker. Ved deres munde kan man skrive, hvad de har sagt; ved deres hænder, hvad de har gjort; ved deres hjerner, hvad de tænkte osv.

# data[].attributes.body
En kombination af terningen (4) og kig-kassen (6). Man har en kasse, som man bruger som en terningejulekalender med låger og informationer/billeder. Forskellen er, at når man tager låget af, folder siderne ud og viser noget mere. Arbejder man eksempelvis med Den Kolde Krig, kan der være oplysninger om Øst og Vest uden på kassen, og når man folder kassen ud, åbenbares et kort over Berlin, hvor man kan se, hvor Berlinmuren gik.

# data[].attributes.body
En kasse, der mangler en side, hvor man kan kigge ind i – alternativt mangler den låget, så man kigger ned i den, men det første er sjovere. Man kan bruge kig-kassen til at vise forskelle, hvis man med et stykke pap/karton deler kassen op i to. I den ene side kan man eksempelvis vise den skandinaviske velfærdsmodel og i den anden den angelsaksiske. Man kan ligeledes sammenligne ideologier, religioner osv.

# data[].attributes.body
En rund planche med en tilsvarende rund skive ovenpå. Den yderste skive mangler en slice. Mens man drejer på det yderste hjul, dukker nye ting op i den manglende slice. Man kan bruge den til at fortælle noget kronologisk eller en anden form for udvikling.

# data[].attributes.body
Som julekalenderen ovenfor, men lavet som en terning, der så vendes i korrekt rækkefølge, mens eleverne fremlægger. Hver side har én låge.

# data[].attributes.body
Et kort (landkort, Europakort, verdenskort, whatever) på en opslagstavle. Vigtige byer/bygninger er fremhævet. Der bruges eksempelvis LEGO-figurer med klæbepuder/nåle i ryggen til at vise, hvordan nogen har bevæget sig geografisk.

# data[].attributes.body
Som en planche, men med låger. Måske laver man en tidslinje, hvor der står dato/årstal på lågerne, og inde bag lågerne er der et billede eller en sætning af, hvad der skete den dag/det år. Man kan gemme alt muligt inde bag lågerne: statistikker, diagrammer, definitioner, citater, fotos.

# data[].attributes.body
Produktet er det bærende element i eksaminationen. Herefter kan man i løbet af samtalen hele tiden vende tilbage til modellen og analysere og perspektivere ud fra den. Det giver gruppen et fast holdepunkt, som de hele tiden kunne vende tilbage til.

# data[].attributes.body
Trappen

# data[].attributes.body
Tidslinjen kan være fysisk (planche, reb, klodser) eller digital på Tiki-toki

# data[].attributes.body
Berlinmuren

# data[].attributes.body
Første verdenskrig

# data[].attributes.body
Ungdomsoprøret

# data[].attributes.body
Første verdenskrig

# data[].attributes.body
Anden verdenskrig