# data[].attributes.headline
інтерактивна хмара 

# data[].attributes.subject
інтерактивна хмара 

# data[].attributes.attachment_link.title
науковий апарат

# data[].attributes.attachment_link.description
науковий апарат word cloud art created by Василь.Цеплий

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Татьяна Осаволюк

# data[].attributes.headline
вибір професії

# data[].attributes.body
вибір професії

# data[].attributes.attachment_link.title
професійна орієнтація

# data[].attributes.attachment_link.title
психологія мислення та інтелект

# data[].attributes.headline
дослідження1

# data[].attributes.subject
дослідження1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про важливість розвитку науки для будь-якої держави вітчизняному науково-популярному ресурсові "Sciences.in.UA" розповів завідувач відділу фізичної електроніки Інституту фізики НАН України член-кореспондент НАН України Олександр Марченко.

Науковець поділився спогадами про роки навчання на факультеті електронного приладобудування та обчислювальної техніки Київського політехнічного інституту (нині - Національний технічний університет України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського") та роботи в Інституті фізики НАН України й за кордоном.

"Мені пощастило працювати в колективі, який займався проблемами фізичної електроніки, - розповідає Олександр Марченко. - Для пересічного громадянина "фізична електроніка" ні про що не говорить, але ця галузь є базою усіх систем зв'язку. Фізична електроніка вивчає поведінку електронів у вакуумі і в твердих тілах. Наукові досягнення в цій галузі створили підґрунтя для побудови локаційних станцій, які широко використовуються й досі. У вакуумі було реалізовано передові методики з дослідження структури поверхні на атомному рівні. Так склалося, що відділ, яким я зараз керую, перетворився на відділ, що займається фізикою поверхні. Це - розділ фізики, який вивчає поведінку окремих атомів і молекул на поверхні. І не просто на поверхні, а на атомно гладкій поверхні, на якій атоми вилаштувані одним шаром і строго впорядковані.

"На жаль, зараз настали такі часи, коли наука мало кого цікавить, попри те, що вона має колосальне значення для розвитку країни, формування світогляду молоді, - продовжує вчений. - А між тим, той, хто першим щось відкрив, першим матиме й технології, пов'язані з цим відкриттям. Так, Ернест Резерфорд, намагаючись з'ясувати структуру атомів, дізнався, що у них всередині є ядро, яке огортають електронні оболонки. Те, що називається планетарною моделлю атома. Він займався дослідженнями, які не давали миттєвого прибутку. Але без розуміння структури атома не було б ядерної фізики. Так само не думав про прибутки й Ісаак Ньютон - він цікавився таємницями світобудови і її загальними закономірностями. І коли він їх зрозумів, для людства відкрилися можливості зробити щось корисне й в утилітарному сенсі. І так - скрізь. Трохи більше 100 років тому Джозеф Томсон відкрив електрон. Із відкриттям електрона почалась ера електроніки, а з нею - двигуни, автоматизація, силова і надточна електроніка. Без цього не було б ні комп'ютерів, ні мобільних телефонів. А все починалося на рівні з'ясування смислу і пізнання закономірностей. Для середнього школяра зараз багато чого є простим і самозрозумілим, але раніше обставини мали збігтися так, щоб, наприклад, у Майкла Фарадея на столі опинилися і котушка, і магніт, і прилад, що давав змогу реєструвати виникнення електричного струму. Тобто для того, щоби щось десь з'явилося, потрібно, щоб сформувалося відповідне середовище. Серед ста звичайних вчених завжди знайдеться троє-п'ятеро, які стануть Ньютонами чи Фарадеями. Але для цього потрібне середовище. В нашій країні таке середовище було, але, на жаль, воно поступово зникає. В моєму відділі, де раніше реалізовувалися передові технології, працювало 70 співробітників, і в кожній лабораторії щось відбувалося. Сьогодні нас уже менше 30 осіб. Стрімка деградація триває вже четвертий рік. Молодь до нас не йде. Якщо так буде й далі - науковці потихеньку "вимруть", як вимирають біологічні популяції.

Більше дізнавайтеся з відеозапису: https://youtu.be/VK6Ep4ShdTU.

# data[].attributes.attachment_link.title
Останній осередок раціональності. Наука в Україні як загрожений і зникомий вид діяльності

# data[].attributes.attachment_link.description
Про важливість розвитку науки для будь-якої держави вітчизняному науково-популярному ресурсові "Sciences.in.UA" розповів завідувач відділу фізичної електроніки Інституту фізики НАН України член-кореспондент НАН України Олександр Марченко. Науковець поділився спогадами про роки навчання на факультеті електронного приладобудування та обчислювальної техніки Київського політехнічного інституту (нині - Національний технічний університет України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського") та роботи в Інституті фізики НАН України й за кордоном.

# data[].attributes.headline
блог Цеплий Василь

# data[].attributes.subject
блог Цеплий Василь

# data[].attributes.attachment_link.title
цифрові технології наукових досліджень у галузі фізичної культури

# data[].attributes.attachment_link.title
Фундаментальні дослідження та практичні розробки Інституту фізики НАН України

# data[].attributes.attachment_link.description
Учені Інституту фізики НАН України розповіли про свої здобутки та плани