# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1JD-a3jSjUV8R_kr1W807H2cJGf0bW42ksSr4ULNp0yg/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Készítette: Majzer Klaudia, Pataki Luca

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A walesi bárdok Arany János egyik talán legismertebb, leghíresebb alkotása. Keletkezésének különös történelmi háttere volt. Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc kegyetlen leverése után következett hazánkban a Bach-korszak. Az ország vérben állt, a nép rettegett a megtorlástól és gyűlölte az osztrákokat. Nem bocsátotta meg Ferenc Józsefnek az aradi tizenhármat. 1857-ben az ifjú osztrák császár első ízben jött Magyarországra, és az ország legnagyobb költőjét, Arany Jánost kérték fel, hogy írjon egy dicsőítő verset az uralkodóhoz. A költőben még élt barátja, Petőfi Sándor emléke, aki a hazáért halt hősi halált, így visszautasította a felkérést. A zsarnok elnyomóhoz írt dicsőítő vers meggyalázta volna az elnyomás ellen küzdő barát emlékét. Helyette inkább megírta A walesi bárdokat, aminek elsődleges célja a nép elnyomás elleni lázadozásának ébrentartása és a csüggedők bátorítása volt.

Arany a szabadságharc leverése után a kétségbeesés mély szakadékéba zuhant, és nem látván más kiutat, fel akart hagyni az írással. Az 50-es évek elején viszont felismerte, hogy feladata az elfáradt nemzet bátorítása. Ráébredt, hogy neki, mint költőnek az a dolga, hogy a remény sugarát időről-időre felvillantsa az emberek szeme előtt. Így hozzálátott e feladat betöltéséhez és legméltóbb műfaji formának az általa tökéletesített műballadát találta.

Költészetében sok példát találunk zsarnokgyűlöletére. Ilyenek például az 50-es évek elején írt balladái az V. László, amelyben az esküszegő király megbűnhődik, vagy a Szondi két apródja, melyben viszont a két hűséges apród inkább vállalja a börtönt, minthogy gazdájuk gyilkosának szolgái legyenek. Végül pedig felszólítják a zsarnok dicsőítésére, mely annyira ellentmond a költő erkölcsiségének, hogy inkább vádló hangú sötét képet fest, mintsem dicsőíti a császárt. Mintegy hitet tesz ismét (akárcsak a Szondi két apródjában) amellett, hogy egy igaz hazafi, egy költő, akinek feladata az elcsüggedt népben a hit élesztgetése, sohasem hódolhat be a zsarnoknak, a nemzet elnyomójának, leigázójának.

A ballada valós eseményt dolgoz fel. I. Edvárd angol király 1277-ben leigázta Wales tartományt, ami addig önálló volt, őslakói a kelták irányították. A legenda szerint az uralkodó 500 népénekest kivégeztetett, mert nem voltak hajlandók a leigázó zsarnokot éltetni énekükkel. Szinte kísérteties a hasonlóság a XIII. századi események és az 1850-es évek magyarországi történései között.

Ez a ballada szerkezeti szempontból három fő részre osztható. Mint a népi balladáknál, itt is a különböző részeket ugyanaz a gondolat vezeti be:

Kivétel az utolsó szakasz, ahol a nyugalmas léptet szó helyett a vágtat szót használja a költő, ezzel is kifejezve a zsarnok király sietségét. Az első részben a meghódított Walest mutatja be a szerző párbeszéd formájában. A király gunyoros kérdéseire egy walesi nemes válaszol szavaiban mély fájdalommal:

E két utolsó sort az úr inkább csak magában suttogja, nem a zsarnok fülének szánja.

A második részben a végzetes lakoma történéseit ismerjük meg. Az urak igyekeznek a királyt minden jóval ellátni, de a király arra éhezik, hogy valaki harci tetteit dicsőítse. Azonban ilyen ember nem él ebben az eltiport, leigázott, porig rombolt tartományban, hisz mindenki gyűlöli a királyt, amiért szabadságuktól megfosztotta őket. A három bárd alakja három költőtípust szimbolizál:

Az első megfontolt "fehér galamb, ősz bárd", aki öregesen beszél, s habár nem fiatal szavai mégis fenyegetőek: "Te tetted ezt király!" Mintha a levert magyar szabadságharcot követő véres megtorlás és az elnyomás ellen szólna.

A második fiatal, romantikus "ifjú bárd". A maga romantikus módján énekel, lágyan, nincs benne fenyegetés csak panasz és fájdalom.

A harmadik középkorú férfi lehet, aki erőteljes és kemény. Nincs szavaiban lágyság csak vád és átok, nem siránkozik, inkább felelősségre von:

A harmadik fő részben a szinte őrjöngő királyt látjuk. Bennem felmerült a kérdés, hogy vajon valóban megőrült-e vagy sem? A bárdok éneke zeng fülében, kiket kegyetlenül lemészároltatott, talán felébredt ebben a kegyetlen zsarnokban a bűntudat? A bárdok mégis diadalt arattak, méghozzá erkölcsi diadalt és egész Wales győzött. A máglyára menő igazak éneke Londonig elhallatszott, hogy a király fülében csengve bosszút álljon a lemészároltakért.

Arany e művét ugyanabban a versformában írta, mint Vörösmarty a Szózatot. A versszakok két három- és két négylábas sorból állnak, ahol a jambus verslábak spondeusokkal váltakoznak. Ez egy bizonyos lüktetést és darabosságot kölcsönöz a balladának, amitől még jobban érezhetővé válik a drámai hatás. Csak a páros sorok rímelnek, viszont sok belső rímet is találunk: "Körötte csend, amerre ment..." Egy másik pontján a műnek a szórendet cseréli fel:

A walesi bárdok jellegzetes ballada. A történet kettős tragédiával ér véget: a vértanúhalált halt bárdok tragédiája és a bűnhődő királyé. Így talán jobban illett a balladák komor hangulatához. Sok párbeszéd szerepel a műben, ezáltal töredékessé válik, ami fokozza a drámai hatást. A sok élőszavas beszéd drámaivá teszi (akárcsak egy színházi dráma), a ballada líraiságát a kavargó érzelmek adják. Legfontosabb költői eszköze a fokozás, a különböző részek között az ismétlődő szavak növelik a feszültséget a művön belül.

Bár már sokszor elmondtam, hogy valójában mi célból íródott ez a ballada, szeretném összefoglalni. Azokban az időkben, a szabadságharc után a kétségbeesés erőt vett az embereken, úgy látták nincs többé kiút az elnyomásból. Arany feladatának tekintette, hogy az elcsüggedt embereknek ismét reményt adjon, így egy középkori legendával szemléltette az ország akkori helyzetét. Ahogy A walesi bárdok utolsó strófáiban megbűnhődik a zsarnok király, úgy fog bűnhődni a Magyarországot elnyomó uralom is, sugallja a ballada.

Természetesen arról szó sem eshetett, hogy e ballada megszületése után rögvest megjelenjen nyomtatásban. Erre nem volt lehetőség, hiszen az önkényuralom éveiben még szabad folyóirat sem volt. Egy pár év elteltével, mikor a nemzet kezdett magához térni, és kiújultak a politikai harcok, Arany azonnal megjelentette Koszorú című folyóiratában "ó-ángol ballada" alcímmel, mintha fordítás lett volna.

A szigorú cenzúra és a zsarnok elnyomás idején csak képekben lehetett beszélni, hasonlatokkal lázadni. Az ember nem írhatta meg amit gondolt, a régi történelemből kellett ihletet merítenie, hogy társaival éreztethesse lázongását. Ám az önkényuralom idején mindenki megértette e ballada és más szerzők más műveinek időszerű mondanivalóját. Mindenki értette, hiszen mindenki ugyanazt érezte.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: A walesi bárdok elemzés - Irodalom kidolgozott érettségi tétel

# data[].attributes.attachment_link.description
A walesi bárdok Arany János egyik talán legismertebb, leghíresebb alkotása. Keletkezésének különös történelmi háttere volt. Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc kegyetlen leverése után következett hazánkban a Bach-korszak. Az ország vérben állt, a nép rettegett a megtorlástól és gyűlölte az osztrákokat. Nem bocsátotta meg Ferenc Józsefnek az aradi tizenhármat.

# data[].attributes.body
Csapat tagjai: Halasi Dorina, Papp Patrícia, Világos Dorina, Oláh Boglárka

# data[].attributes.attachment_link.title
Huzella Péter - Arany János: A walesi bárdok

# data[].attributes.attachment_link.description
Arany János: Mátyás anyja DATE Szilágyi Erzsébet Szilágyi Erzsébet Származása, családja Szilágyi Erzsébet a tekintélyes szilágysági Szilágyi családból származott. Apja Szilágyi Bernolt László, anyja Bellyéni Katalin volt. Szilágyi László a korban szokásos köznemesi pályát futotta

# data[].attributes.body
Arany János: Tengeri-hántás

# data[].attributes.body
Készítette: Papp Patrícia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fojtva, teremről rejti teremre
Halk zokogását asszonyi bú. -
Maga, pecséttel, "hívja tetemre"
Kit szemre vesz, ölyvként, sanda gyanú:
Legyen a seb vérzése tanú.

A palotát fedi fekete posztó,
Déli verőn sem süt oda nap;
Áll a tetemnél tiszti pörosztó,
Gyertya, feszűlet, kánoni pap:
Sárga viaszfényt nyughelye kap.

"Jöjjön utolszor szép szeretője,
Titkos arája, Kund Abigél!"
Jő; - szeme villan s tapad a tőrre,
Arca szobor lett, lába gyökér.
- Sebből pirosan buzog a vér.

Bírta szivem' már hű szerelemre -
Tudhatta, közöttünk nem vala gát:
Unszola mégis szóval "igenre",
Mert ha nem: ő kivégzi magát.
Enyelegve adám a tőrt: nosza hát!"

Elemzés:

Tetemre hívás - istenítélet - halálújítás. Három különböző módszer, amellyel elődeink a természetfeletti segítségét vették igénybe, hogy bizonyíthassák a gyanúsított bűnösségét. A babona szerint az áldozat sebe felfakad és vérezni kezd a gyilkosa jelenlétében. Ezt a témát dolgozta fel Arany János 1877-ben, amikor a "kapcsos könyv" több darabjával együtt megírta a Tetemre hívás című balladáját. A Tetemre hívásban egy haláleset okait ismerhetjük meg, a szerelem pusztító erején keresztül.

A Tetemre hívás cselekménye két elkülöníthető részre bontható. Az első rész (1-10. vsz.) a körülmények leírása. Arany János szándékosan olyan elnevezéseket választott ennek a balladának a megírásánál, amelyek gyakoriak voltak a történelmi Magyarországon (radványi, Bárczi). A második részben sikeresnek bizonyul a "tetemre hívás", az áldozat szerelme bűnösnek találtatik, majd beleőrül tettébe. Az első négy versszakból felületesen megismerjük az előzményeket, illetve az apa és a fiú kapcsolatát (2. vsz.). Azt gondolhatnánk, hogy az idősebb Bárczi nem szerette gyermekét, mert "ki se terítteti, meg se mosatja", de mindezt cáfolja a tény, hogy őrökkel őrizteti a fia holttestét, a tulajdon családját sem engedi a közelébe és mindent megtesz, hogy kézre kerítse a bűnöst (a szertartással).

Az ötödik versszakban a régmúlt idők szokásaira találunk utalást, a "fekete posztó" és a palota sötétsége ("déli verőn sem süt oda nap") a gyászviselést idézik fel, amikor nemesi körökben hónapokig is feketét viseltek és a fényes palotákból is száműzték a csillogást. A feszület és a pap az egyházat jelképezik, bár az istenítéletre is utalhatnak.

A hatodik versszak fordulópont, elkezdődik a gyanúsítottak beidézése, kezdve az ellenségekkel. Hat versszakon keresztül érkeznek a feltételezett bűnösök, az apa vérszomját (7. vsz.) az is jelzi, hogy Benő édesanyját és húgát is a holttesthez rendeli, ezzel őket is a gyanúsítottak közé sorolja (10. vsz.).

Kund Abigél, a "titkos ara" megjelenése jelenti a megoldást az (ön)gyilkossághoz (11-12. vsz.). A gyilkosságot nem vallja be, de gesztusai, testbeszéde erre engednek következtetni, nem is beszélve a "tetemről", hiszen a "sebből pirosan zubog a vér". Erre a körülötte állók is felfigyelnek, meg is gyanúsítják őt, de Abigél megesküszik az ártatlanságára. Azt azonban beismeri, hogy Benő a beteljesületlen házasságtól elkeseredve öngyilkossággal fenyegetőzött és a lány meggondolatlanul adta kezébe a tőrt (13-14.vsz.).

A záróképben Abigél megbűnhődik, eszét veszti, a véres tőrrel a kezében, énekelve fut tova az utcán és mondókába foglalja a történteket (15-16. vsz.). Érdekes párhuzam, hogy híresek Arany János Shakespeare fordításai, mi több, Hamlet, a dán királyfi történetét is lefordította, amelyben Ophelia, aki gyengéd érzelmeket táplál Hamlet iránt, szintén megőrül, sőt Abigéléhez lesz hasonló a magatartása.

A többi általunk vizsgált balladával ellentétben a Tetemre hívást nem az összetett szimbólumrendszer teszi olyan rejtélyessé és izgalmassá. Itt nincs nyoma titokzatos asszociációknak. A drámaiságot maga a cselekmény és a szereplők reakciói adják. A gyermekét gyászoló szülő, a senkit sem kímélő gyanú, a bűntudattól zavarodott leány, az anya, a testvér és az alattvalók mind empátiára sarkallják az olvasót. Tovább növeli a feszültséget a mozaikszerűen összeálló cselekmény, ez szolgáltatja a balladai homályt is, és az antikizáló nyelvezet, amely hitelessé teszi a középkor babonáiból táplálkozó történetet.

A Tetemre hívás tanulsága ellentmondásos. Kund Abigél nem ölte meg Bárczi Benőt, azt is megtudjuk, hogy a fiú szerelme nem maradt viszonzatlan, ő azonban nem elégedett meg ennyivel és a házasságot forszírozta, ez vezetett a tragédiához. Abigél magatartása arról árulkodik, hogy nem tudott az esetről, amíg nem hívatták a testhez. Ez is azt igazolja, hogy Abigél nem szándékosan volt részese Benő halálának. Ezek után talán még nehezebb eldönteni, vajon bűnös-e. Személyes véleményem az, hogy a költő vétkesnek tartotta a leányt, mert a ballada befejezése is ezt sugallja ("Kacag és sír, s fennvillogtatja / S vércse-visongással rohan el."). Az igazságszolgáltatás olykor váratlan, és van, hogy nem is igazán igazságos. Ez teszi mesterművé a Tetemre hívást.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fojtva, teremről rejti teremre Halk zokogását asszonyi bú. - Maga, pecséttel, "hívja tetemre" Kit szemre vesz, ölyvként, sanda gyanú: Legyen a seb vérzése tanú. A palotát fedi fekete posztó, Déli verőn sem süt oda nap; Áll a tetemnél tiszti pörosztó, Gyertya, feszűlet, kánoni pap: Sárga viaszfényt nyughelye kap.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: Mátyás anyja - Molnár Piroska (Vers mindenkinek)

# data[].attributes.body
(2/1)

# data[].attributes.body
(2/2)

# data[].attributes.attachment_link.title
Lackfi János - Szilágyi Erzsébet emailjét megirta

# data[].attributes.headline
5. Egy, az interneten található érdekes elemzés

# data[].attributes.subject
5. Egy, az interneten található érdekes elemzés

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Tengeri-hántás című ballada 1877. július 15-én keletkezett, az Őszikék egyik darabja. Első változata még az 1850-es évekből való, akkor még „Tengerifosztók" volt a címe. Végleges formáját 1877 nyarán nyerte el, de csak 1880-ban jelent meg az Árvízkönyv Szeged javára című kiadványban.

A Tengeri-hántás a népéletből vett, népéleti tárgyú vers. Az Őszikék korszak jellegzetes témái: szerelem, bűn és bűnhődés kérdései fogalmazódnak meg benne.

A tengeri a kukorica másik neve. A tengerihántás azt jelenti, amikor a kukoricacsőről lehúzzák a héját, a csuhét, ezt más szóval kukoricafosztásnak is mondják. A versben szó esik bizonyos „piros cső"-ről: nagyon ritkán akadt mélyvörös, bordó színű kukoricacső (nem a vörös a természetes színe, a piros csövek amolyan mutáns csövek). Úgy gondolták, aki ilyet talál, annak a piros cső szerencsét hoz.

A tengerihántás régen vidéken egy petróleumlámpa vagy a tűz fénye mellett a szabadban zajló tevékenység volt, mely közben az emberek beszélgettek, énekeltek, vagy valamelyikük mesélt egy-egy jó történetet.

Általában az őszi esték foglalatossága volt ez (késő estétől éjfélig), amikor már nem volt több munka a ház körül, s az emberek nem tudtak mit csinálni. Legfőbb szórakozásuk a beszélgetés volt: ilyenkor tanulták meg a falu mítoszait, regéit, balladáit.

A Tengeri-hántás az egyik legjobb Arany-ballada: figyeljük meg, mennyi szépség van benne, mennyi íze, elágazása, szála, milyen levegője van! Nagyon teljes, nagyon zamatos ballada.
Tengeri-hántás
„Szaporán, hé! nagy a rakás; mozogni!
Nem is illik összebúva susogni.
Ki először piros csőt lel,
Lakodalma lesz az ősszel.
- Tegyetek rá! hadd lobogjon:
Te gyerek, gondolj a tűzzel.

Szomorún jár, tébolyog a mezőben,
Nem is áll jól semmi dolog kezében;
Éje hosszú, napja bágyadt,
Szive sóhajt - csak egy vágyat:
- De suhogjon az a munka! -
Te, halál, vess puha ágyat.

Ködös őszre vált az idő azonban,
Törik is már a tengerit Adonyban;
Dalos Eszter csak nem jött ki:
Temetőbe költözött ki;
- Az a Lombár nagy harangja! -
Ne gyalázza érte senki.

Tuba Ferkó hazakerűlt sokára,
Dalos Esztit hallja szegényt, hogy jára;
Ki-kimén a temetőbe
Rossz időbe', jó időbe':
- Kuvikol már, az ebanyja! -
„Itt nyugosznak, fagyos földbe."

Maga Ferkó nem nyughatik az ágyon,
Behunyt szemmel jár-kel a holdvilágon,
Muzsikát hall nagy-fenn, messze,
Dalos Eszti hangja közte,
- Ne aludj, hé! vele álmodsz -
Azt danolja: „gyere! jöszte!"

Lohad a tűz; a legények subába -
Összebúnak a leányok csuhába;
Magasan a levegőben
Repül egy nagy lepedő fenn:
Azon ülve muzsikálnak,
Furulyálnak, eltünőben.

A vers stílusa népies, címe a történetmondás szituációjára, azaz a beszédhelyzetre utal (a címen kívül egyébként semmi más nem árulja el, hogy a történetet hallgató társaság éppen tengerihántást végez).

A cím dallamos és rövid, ezért magas fokú művészi hatást ér el (a Tengeri-hántás cím egy adoniszi sor). A zenei hatást az is erősíti, hogy a történet két főszereplőjének a neve ugyanazt a dallamot rejti magában (mindkettő ionicus a minore), így az összehangoltság érzete még erőteljesebb. A tudatos cím és névválasztás jelzi, hogy a műben a zenei hangzásnak fontos szerepe van.

Az elemzésnek még nincs vége, kattints a folytatáshoz!

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: Tengeri-hántás (elemzés) - Jegyzetek

# data[].attributes.attachment_link.description
A Tengeri-hántás című ballada 1877. július 15-én keletkezett, az Őszikék egyik darabja. Első változata még az 1850-es évekből való, akkor még „Tengerifosztók" volt a címe. Végleges formáját 1877 nyarán nyerte el, de csak 1880-ban jelent meg az Árvízkönyv Szeged javára című kiadványban. A Tengeri-hántás a népéletből vett, népéleti tárgyú vers.

# data[].attributes.body
https://vimeo.com/201207983

# data[].attributes.headline
6. Egy, az interneten található, jónak tekintett szavalat

# data[].attributes.subject
6. Egy, az interneten található, jónak tekintett szavalat

# data[].attributes.attachment_link.description
Provided to YouTube by Hungaroton Tengeri-hántás · Arany János · Imre Sinkovits Magyar költők - Arany János: Balladák ℗ 1998 HUNGAROTON RECORDS LTD. Released...

# data[].attributes.headline
8. Egy, az interneten található, jónak tekintett illusztráció

# data[].attributes.subject
8. Egy, az interneten található, jónak tekintett illusztráció

# data[].attributes.body
https://gittegylet.com/2015/07/06/festmenyeink-tengerihantas-hollosy-simon-1885/

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János - Szondi két apródja - előadja: Sinkovits Imre

# data[].attributes.attachment_link.description
Arany János - Szondi két apródja - előadja: Sinkovits Imre

# data[].attributes.attachment_link.description
Provided to YouTube by Hungaroton Szondi két apródja · Zsuzsa Koncz Elmondom hát mindenkinek ℗ 2002 HUNGAROTON RECORDS LTD. Released on: 2002-10-28 Auto-gene...

# data[].attributes.body
Készítette: Zichy Mihály

# data[].attributes.attachment_link.title
Dorina Világos - A ballada rövid bemutatása

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkotni Arany! - Aranyvirágok - Tengeri-hántás

Közzétette: Marton Jessica
Közzététel: 2018. febr. 14.

A Tóth Árpád Gimnázium diákjainak pályaműve az Alkotni Arany! pályázatra. A videóban Arany János: Tengeri-hántás című balladája került feldolgozásra - modernizált verzióban.

Alkotni Arany! - Jaschik Álmos Art Movie - Tengeri-hántás (2018)

Közzétette: Fejes Kristóf
Közzététel: 2018. márc. 1.

Készült az "Alkotni Arany!" néven meghirdetett pályázatra! A videót a Jaschik Álmos Művészeti Szakgimnázium tanulói készítették.

# data[].attributes.attachment_link.description
Közzétette: Marton Jessica Közzététel: 2018. febr. 14. A Tóth Árpád Gimnázium diákjainak pályaműve az Alkotni Arany! pályázatra. A videóban Arany János: Tengeri-hántás című balladája került feldolgozásra - modernizált verzióban. Közzétette: Fejes Kristóf Közzététel: 2018. márc. 1. Készült az "Alkotni Arany!" néven meghirdetett pályázatra! A videót a Jaschik Álmos Művészeti Szakgimnázium tanulói készítették.

# data[].attributes.body
Készítette: Jencski Zsófia Bianka

# data[].attributes.attachment_link.title
karolina zsolnai - A ballada rövid bemutatása másolata

# data[].attributes.body
forrás: http://www.hallgatniaranyt.hu/arany-tura/vajdahunyad-vara-ahol-matyas-anyja-levelet-megirta/szilagyi-erzsebet-a-rettenthetetlen-anya/

# data[].attributes.body
a ballada modernizálása

# data[].attributes.attachment_link.description
A(z) "Fábry:Walesi bárdok..." című videót "farkas5045" nevű felhasználó töltötte fel a(z) "vicces" kategóriába. Eddig 764 alkalommal nézték meg.

# data[].attributes.body
Készítette: Bihari Júlia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ágnes asszony a patakban
Fehér lepedőjét mossa;
Fehér leplét, véres leplét
A futó hab elkapdossa.
Oh! irgalom atyja, ne hagyj el.

Mert, alighogy félre fordul,
Rémek tánca van körűle;
Ha ez a kis fény nem volna,
Úgy gondolja: megőrűlne.
Oh! irgalom atyja, ne hagyj el.

Öltözetjét rendbe hozza,
Kendőjére fordít gondot,
Szöghaját is megsimítja
Nehogy azt higgyék: megbomlott.
Oh! irgalom atyja, ne hagyj el.

Mert hiában tiszta a gyolcs,
Benne többé semmi vérjel:
Ágnes azt még egyre látja
S épen úgy, mint akkor éjjel.
Oh! irgalom atyja, ne hagyj el.

Elemzés:

Arany János életművében többféle balladatípust különböztetünk meg, az Ágnes asszony a népi jellegűek közé tartozik. Ha a szövegben megjelenő világképiség és értékkommunikáció szerint vizsgáljuk az Arany-balladákat, három csoportra szűkíthetőek; az első csoportba az ősi (archaikus) világképet újraalkotó, a létet a gondviselés által elrendezettnek feltüntető balladák tartoznak, melyek értékvilága kikezdhetetlen. A második csoport átmeneti jellegű, itt az elrendezettség felbomlik, az ősi, harmonikus viszonyok helyébe a hatalmi erőszak, a zsarnokság vagy a világrend normáit áthágó bűnös ember kerül, míg a harmadik csoport balladáiban bizonytalanná válik az erkölcsi világrend.

Az Ágnes asszony a második csoportba tartozik, hiszen központba a bűnös ember kerül, ugyanakkor a harmónia visszarendezéséért, az erkölcsi biztonságért és az értékérvényesítésért folytatott küzdelem sikeres. Helyreáll az erkölcsi világrend, a bűnt büntetés követi.

A ballada három, egymástól jól elkülöníthető részre tagolódik: az első szerkezeti egység (1.-4. vsz.) a balladai hős tettének kitudódásáról szól, a második szakasz két részből áll, az első felében Ágnes idejéről ír a börtönben, a másodikban a tárgyalást beszéli el, többször is utalva a főszereplőn elhatalmasodó őrület folyamatára ("Ha ez a kis fény nem volna, Úgy gondolja: megőrűlne." , "Szöghaját is megsimítja, Nehogy azt higgyék: megbomlott."). A záró, harmadik rész Ágnes őrületének időtlenségét mutatja, egyértelműen érzékelteti, hogy mi lesz a sorsa életének elkövetkezendő részében, hogy sohasem szabadulhat a lelkiismeret-furdalás és a bűntudat emésztő súlya alól.

A balladai homály ez esetben a balladai hős szakadozó elmeállapotát is megjeleníti, ahogy erre utal az is, hogy már a ballada elején a gyermekeknek, a szomszédoknak és a hajdúnak is összeszedetlenül, zavarosan felel. Már az első versszak előrevetíti a ballada későbbi történéseit, Ágnes bűnösségét és bűnhődését, annak végtelen és időtlen folyamatát.

A ballada lélektaniságát mutatja be Arany motívumokon keresztül: ilyen elsősorban a véres lepel, ami bemutatja nekünk, hogy a folt (vér), ami a becsületén, lelkiismeretén (lepedő) esett eltüntethetetlen, megbocsáthatatlan. Éppen ezért nem kap börtönbüntetést a bíráktól, ők is látják Ágnes bűnbánatának mélységét és bűnhődésének meghatározottságát, ezen kívül ebben a részben szakad meg teljesen Ágnes külvilággal való kapcsolata, nem érti, amit férje haláláról mondanak neki.

A börtön sem csak a bezártság fizikai helyszíne, hanem azt is mutatja, hogyan lett Ágnes összezárva egy életre bűnével és a bűntudattól való lehetetlen szabadulással. A sötétség a börtönben az egyre elborító bűntudatot illetve elmezavart szimbolizálja, melyek egyre nőnek, ahogy Ágnes szembenéz önmagával illetve a bűnével. A fénysugár a börtönben pedig a jó, az erény és erkölcs sugara lehet, melyhez ragaszkodni kell, így a kiút a bűnből és a remény maga. A 15. versszakban több motívumot is felmutat a költő, amelyek Ágnes lelki tisztaságára, ártatlanságára utalnak, ilyen például a liliom, ami a virágszimbolikában az ártatlanság jelképe, vagy a hattyú fehér színe, ami tisztaságára utal. A könny - harmat - vízgyöngy metaforához pedig a víz mint megtisztító erő kapcsolódik. Az itt szereplő fehér színnel áll ellentétben a (fehér) lepedő vörös foltja, ami a gyilkosságban való bűnrészességet, a tisztaságban megjelenő mocskot, bűnt és halált jelképezi.

Arany János lélektani balladáiban gyakran megjelenik az őrület, az elmebaj, mint sorsszerű büntetés, ami felülírja a polgári, társadalmi büntetőrendszert, így állítva vissza a világ értékrendi harmóniáját.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ágnes asszony a patakban Fehér lepedőjét mossa; Fehér leplét, véres leplét A futó hab elkapdossa. Oh! irgalom atyja, ne hagyj el. Mert, alighogy félre fordul, Rémek tánca van körűle; Ha ez a kis fény nem volna, Úgy gondolja: megőrűlne. Oh! irgalom atyja, ne hagyj el.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arany János gyönyörű, lélektani balladája Ágnes asszonyról. Előadja: Sinkovits Imre

# data[].attributes.attachment_link.title
Alkotni Arany! - RÁKÓCZI ARANYA - Ágnes asszony

# data[].attributes.attachment_link.title
Zichy Mihály rajzai Arany János balladáihoz

# data[].attributes.attachment_link.description
Zichy Mihály rajzai Arany János balladáihoz. Ágnes asszony.

# data[].attributes.attachment_link.description
Szólt a fiú: "Kettő, vagy semmi!" És kártya perdül, kártya mén; Bedobta... késő visszavenni: Ez az utolsó tétemény: "Egy fiatal élet-remény." Előtte a folyam, az új hid, Még rajta zászlók lengenek: Ma szentelé föl a komoly hit, S vidám zenével körmenet: Nyeré "Szűz-Szent-Margit" nevet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: Hídavatás - Dóczy Péter (Vers mindenkinek)

# data[].attributes.attachment_link.description
Legkiemelkedőbb színművészeink tolmácsolásában a magyar líra legfontosabb alkotásai az M5 csatornán. Célunk, hogy a költészet mindenki számára a mindennapok ...

# data[].attributes.body
http://aranyballadak.uw.hu/ha.html

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a spoof social media profile for a person, theme, place or object being studied

# data[].attributes.headline
Szabadon választott feladat: Fakebook profil

# data[].attributes.subject
Szabadon választott feladat: Fakebook profil

# data[].attributes.body
Lessétek meg Arany Jánost a Fakebookon

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a spoof social media profile for a person, theme, place or object being studied

# data[].attributes.attachment_link.description
Timetoast's free timeline maker lets you create timelines online. Make educational timelines or create a timeline for your company website. How to make a timeline? Well, it's easy as toast!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ballada, , - Coggle Diagram: Ballada (Általános jellemzők, dráma (párbeszédek vannak benne, megjeleníthető tartalom, értékvesztés), líra (erős érzelmek, zeneség (rím, ritmus)), epika (történetet mond el, cselekményszál), fajtái (szerző szerint (Arany János), történet végkimenetele szerint), balladai homály), ,

# data[].attributes.body
Fakebook

# data[].attributes.body
készítette: Papp Patrícia

# data[].attributes.attachment_link.description
Timetoast's free timeline maker lets you create timelines online. Make educational timelines or create a timeline for your company website. How to make a timeline? Well, it's easy as toast!

# data[].attributes.body
Készítette: Szabó Nikolett

# data[].attributes.body
Hamis Fakebook profil

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a spoof social media profile for a person, theme, place or object being studied

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a spoof social media profile for a person, theme, place or object being studied

# data[].attributes.body
Illusztráció

# data[].attributes.headline
5. Az interneten található érdekes elemzés

# data[].attributes.subject
5. Az interneten található érdekes elemzés

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Vörös Rébék című ballada 1877. szeptember 26-án íródott. Az Őszikék korszakából való vers, amely a realitást babonás elemekkel, naiv látomásokkal keveri.

Ez a ballada is a népi életből vett témát dolgoz fel és paraszti környezetben játszódik, legjobban talán az Ágnes asszonyhoz hasonlítható, amelyben szintén megjelenik a házasságtörés motívuma. Itt azonban van egy csavar, ugyanis nem a lelkifurdalás a vers témája.

Ráadásul nem a bűnös bűnhődik meg, ami azt jelzi, hogy az addig biztosnak érzett értékrend felbomlott, az erkölcsi világrend bizonytalanná vált. Már nem olyan egyértelmű, hogy ki a felelős a tragédiáért, bűn és bűnhődés között már nincs ok-okozati kapcsolat, hiszen az ártatlanok bűnhődnek. A gonosz nem kapja meg a büntetését, áldozata nem kapja meg a jutalmát, sőt, még a bosszú lehetőségét sem.

A feleség bűne (a házasságtörés) az alapvetően ártatlan férjet hajszolja bele egy nagyobb bűnbe (kettős gyilkosságba), és bűnhődnie is egyedül neki kell. A Vörös Rébék azt mutatja be, hogyan indítja el a kisebb vétek azt a lavinát, amely végül tragédiához vezet.

Ez a nagyon is valóságos téma keveredik a varázslattal és a mágiával, ugyanis a tragikus történet egy babonás falusi környezetben játszódik. Így még fantasztikus, mesés elemeket is tartalmaz a vers: a népélet és a népi hiedelemvilág tükröződik benne a maga varázslatosságával, boszorkányosságával, hiedelmeivel.

A népi hiedelemvilág részét képezik a lidércek, manók, vasorrú bábák, a temetőben seprűn összegyűlő banyák, stb. A Vörös Rébék „címszereplője" egy gonosz vén boszorkány (a Rébék egy női becenév, a becézés nélküli alak a Rebeka), aki kerítőnő is.

A boszorkányok a népmesékben és népdalokban általában gonosz, rosszindulatú nőalakok, akik fekete mágia és varázslat segítségével hoznak bajt és szerencsétlenséget másokra.

A tragédiát okozó események elindítója jelen esetben is egy gonosz boszorkány, Rebi néni, aki fekete mágia segítségével éri el, hogy egy fiú és egy lány házasságot kössön, aztán rosszra csábítja, házasságtörésre beszéli rá a szép, kacér, fiatal menyecskét.

Ugyanakkor a falu tudatlanságban élő népe legalább annyira főszereplője a balladának, mint maga a rémisztő varjú-asszony: az emberek felvilágosulatlansága, babonássága, varázslatban, fekete mágiában való hite nélkül nem születhetett volna meg ez a történet.

Arany tudatosan szerkesztette a balladát: a Vörös Rébék éppen 13 strófából áll, amely köztudomásúlag szerencsétlen szám a babonás emberek számára. A másik utalás a babonára a boszorkány neve: Rebeka ugyanis héberül azt jelenti: megbabonázó, megigéző.

Vörös Rébék

„Vörös Rébék általment aKeskeny pallón s elrepült -"
Tollászkodni, már mint varju,
Egy jegenyefára űlt.
Akinek azt mondja: kár!
Nagy baj éri és nagy kár:
Hess, madár!

Ő volt az, ki addig főztePörge Dani bocskorát,
Míg elvette a Sinkóék
Cifra lányát, a Terát.
De most bezzeg bánja már,
Váltig hajtja: kár volt, kár!
Hess, madár!

Pörge Dani most őbenne
Ha elbotlik se köszön,
S ha ott kapja, kibuktatja
Orrával a küszöbön.
Pedig titkon oda jár,
Szép asszonynak mondja: kár!
Hess, madár!

Híre terjed a helységben:
„Tudjátok, mi az eset?
Pörge Dani egy varjút lőtt
S Rebi néni leesett!"
Rebi lelke nem vón' kár:
De, mint varju, visszajár.
Hess, madár!

Ez az egyik legsűrűbb, legtöményebb Arany-ballada, amely a végletekig van tömörítve és redukálva. Tömbszerűen épül fel, és az olvasónak alaposan meg kell dolgoznia vele, mire összerakja a történetet. Nekünk kell kitalálnunk, mikor ki beszél, mert a mesélő ezt nem jelzi. Egy nagy tragikus történet van elrejtve benne, amelyet a narrátor életszerűen, titokzatosan, sokat sejtetően ad elő.

Az elemzésnek még nincs vége, kattints a folytatáshoz!

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: Vörös Rébék (elemzés) | Erinna Irodalmi Tudástár

# data[].attributes.attachment_link.description
A Vörös Rébék című ballada 1877. szeptember 26-án íródott. Az Őszikék korszakából való vers, amely a realitást babonás elemekkel, naiv látomásokkal keveri. Ez a ballada is a népi életből vett témát dolgoz fel és paraszti környezetben játszódik, legjobban talán az Ágnes asszony hoz hasonlítható, amelyben szintén megjelenik a házasságtörés motívuma.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vörös Rébék - Arany János / Sinkovits Imre

# data[].attributes.headline
7. Az interneten található megzenésítés,modernizálás 2/1

# data[].attributes.subject
7. Az interneten található megzenésítés,modernizálás 2/1

# data[].attributes.attachment_link.title
Gondolta a fene! – Arany János: Vörös Rébék

# data[].attributes.body
Ferenc Tamás illusztációja
http://www.hallgatniaranyt.hu/arany-tura/szulohelyem-szalonta/hess-madar/

# data[].attributes.headline
9. A ballada feldolgozása képregény formájában

# data[].attributes.subject
9. A ballada feldolgozása képregény formájában

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a spoof social media profile for a person, theme, place or object being studied

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Coggle requires JavaScript to display documents.

Az epikus cselekmény dramatikusan épül föl, az elbeszélő szöveget drámai párbeszédek és a hiányosság teszik drámai feszültségűvé, a monológszerű szövegrészek pedig egyes balladákban lírai betéteknek tűnnek.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ballada (Leggyakoribb témái, Általános jellemzői, Fajtái (Szerző szerint, Dráma, Epika, Líra, Monológ), Előadás módja, Fogalma (A ballada verses kisepikai, nép- és műköltészeti műfaj. Az eseményeket, előzményket, okokat nagyrészt drámai párbeszédekből és lírai monológokból ismerjük meg. , Kisepikai műfaj, Tragédia dalban elbeszélve), Balladai sajátosságok)

# data[].attributes.body
Idővonal

# data[].attributes.attachment_link.description
Timetoast's free timeline maker lets you create timelines online. Make educational timelines or create a timeline for your company website. How to make a timeline? Well, it's easy as toast!

# data[].attributes.attachment_link.description
Timetoast's free timeline maker lets you create timelines online. Make educational timelines or create a timeline for your company website. How to make a timeline? Well, it's easy as toast!

# data[].attributes.body
Vivi: Nagyon szeretek csoportban dolgozni,próbálom mindig a maximumot kihozni magamból és megbeszélni mindent a csoport tagjaival.

Virág:Nagyon szeretek másokkal együtt dolgozni, mert így sokkal több ötletet, megoldást  ismerhetek meg.

Rebeka: Szeretek csoportban dolgozni, mert mindig sokkal több megoldás születik

Zsófi: Szeretek csoportban tevékenykedni és a feladatok rámeső részét 100%-ban elvégezni.

# data[].attributes.body
Készítette: Világos Dorina

# data[].attributes.attachment_link.description
Arany János balladája Learn with flashcards, games, and more — for free.

# data[].attributes.body
Készítette: Halasi Dorina

# data[].attributes.attachment_link.title
Anna Neuvirth - A ballada rövid bemutatása

# data[].attributes.body
Idővonal Arany János életéről

# data[].attributes.body
Gondolattérkép a ballada műfajáról

# data[].attributes.attachment_link.title
Mind Map Free - Free Mind Mapping Software | MindMeister

# data[].attributes.body
Mém