# data[].attributes.headline
לקחתי לחם יבש שהיה ב

# data[].attributes.body
לקחתי לחם יבש שהיה בדרך לפח ועשיתי אותו כמו חדש הפשרתי אותו ושמתי אותו במיקרו שמתי גבינה עגבניות וזיתים בצד הכנתי ויצא לי טוסט ממש טעים וחסכתי שזה לא יילך לפח ועשיתי שימוש חוזר

# data[].attributes.headline
במטבח: צמצום בזבוז מזון

# data[].attributes.subject
במטבח: צמצום בזבוז מזון

# data[].attributes.body
הפחתה (Reduce), שימוש חוזר (Reuse)

# data[].attributes.body
שלושת ה-R (ובאנגלית The three R’s) הוא מושג המתאר את שלוש השיטות העדיפות ביותר למניעת הצטברות פסולת: הפחתה (Reduce), שימוש חוזר (Reuse) ומיחזור (Recycle). שלוש השיטות האלו הן השלבים המרכזיים בפירמידה המתארת שיטות לטיפול ומניעת הצטברות פסולת.

העדיפות של שיטות שונות נקבעת לפי מידת הצלחתן במזעור נזקים סביבתיים, תוך כדי שימור מרבי של התועלת לאדם. לכן, למשל, הפחתה היא הפיתרון הטוב ביותר – על ידי התייעלות חסכונית, יכול האדם להפיק את המקסימום ממוצרי צריכה שונים, תוך שהוא מונע מראש יצירה של פסולת נוספת.

במיחזור, לעומת זאת, נמנע רק חלק מהנזק האקולוגי הכרוך בשימוש במוצרי צריכה, שכן במהלך המיחזור מבוזבזת מידה לא מבוטלת של אנרגיה, שייצורה כרוך בניצול משאבים וביצירת זיהום נוסף.

# data[].attributes.headline
מתכון בסיס שימושי להצלת לחם - עובד מתוק ומלוח

# data[].attributes.subject
מתכון בסיס שימושי להצלת לחם - עובד מתוק ומלוח

# data[].attributes.headline
מתכונים להציל חלה שנשארה מהשבת

# data[].attributes.subject
מתכונים להציל חלה שנשארה מהשבת

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נשארו לכם שאריות חלה משבת? (למי מאיתנו לא?..) קבלו 3 מתכונים טעימים וקלים במיוחד שיגרמו לכם להפוך את השאריות לארוחה טעימה במיוחד
1. מתכון לקרוסטיני
מומלץ: גבינה צהובה מגורדת להקרמה
אופן ההכנה:
1.מחממים את התנור לחום גבוה של 200 מעלות.

2.פורסים את הלחם או החלה לפרוסות בעובי של 1 ס"מ. לאחר מכן, חותכים כל פרוסה לרוחב ל-4 חלקים, או חותכים כל פרוסה באלכסון באמצע.

3. מרפדים תבנית בנייר אפייה ומניחים עליה את חיתוכי הלחם. שופכים עליהם כמות נדיבה של שמן זית, מפזרים את התבלינים ומוודאים שהשמן יצפה את חתיכות הלחם משני הצדדים. מומלץ להוסיף מעל הכול גבינה צהובה מגורדת

4. מכניסים לאפיה בתנור שחומם מראש למשך 15 דקות עד שהלחמים יהפכו לקרוטונים קריספיים גדולים. מגישים לצד מטבלים וגבינות.
2.פרנץ' טוסט מצרכים:
1 חלה, פרוסה לפרוסות בעובי 2 ס"מ
8 ביצים גדולות במיוחד
5 כוסות חלב
3 כפות דבש
1 כף גרידת קליפת תפוז
1 כפית תמצית וניל
1/4 כפית מלח גס
להגשה: אבקת סוכר וסירופ מייפל

אופן ההכנה:
1. מחממים את התנור ל-180 מעלות.

2. מסדרים את פרוסות הלחם בשתי שכבות בתבנית אפייה בגודל 20X30 ס"מ ובגובה 5 ס"מ.

3. בקערה גדולה, טורפים את הביצים, החלב, הדבש, גרידת התפוז, תמצית הווניל והמלח. יוצקים את התערובת על פרוסות החלה ולוחצים אותן למטה, ומשרים בנוזל במשך 10 דקות.

4. מניחים את התבנית בתוך תבנית אפייה גדולה יותר בעלת שוליים גבוהים. מוסיפים לתבנית הגדולה מים רותחים שיגיעו לגובה של 2.5 ס"מ מהתבנית עם החלות. מכסים את התבנית הגדולה בנייר כסף ומהדקים היטב בקצוות, אך נזהרים שלא ייגע בתכולת התבנית הקטנה יותר.

5. יוצרים 2 חריצים בנייר הכסף כדי לאפשר לאדים לצאת, ואופים במשך 45 דקות. מסירים את נייר הכסף ואופים 40-45 דקות נוספות, עד שהפודינג עולה למעלה ואינו נוזלי. מוציאים מהתנור ומקררים מעט. לאחר מכן מפזרים על הפרנץ' טוסט אבקת סוכר דרך מסננת קטנה, חותכים ל-8 ומגישים בצלחות אישיות עם סירופ מייפל בצד.
3. סלט בריאות עם קרוטונים
מצרכים:
4 פרוסות חלה
4 עגבניות מוצקות ואדומות
1 בצל סגול בינוני
15 זיתי קלמטה
חופן עלי בזיליקום
2 כפות צנוברים קלויים
2 שיני שום
1/2 כוס שמן זית
מיץ מלימון טרי סחוט היטב
מלח גס
אופן ההכנה:
1. מחממים את התנור לחום בינוני של 180 מעלות.

2. חותכים לקוביות את פרוסת החלה, מסדרים בתבנית מרופדת בנייר אפייה ואופים בתנור שהם מזהיבים קלות.

3. בינתיים מכינים את הסלט: חותכים את כל הירקות ומערבבים יחד בקערה, לאחר מכן מתבלים בשמן זית, שום כתוש, לימון ומלח גס ומכסים בניילון נצמד. מעבירים את הסלט למקרר למשך שעה.

4. מעבירים את קוביות החלה המוזהבות לקערה וסמוך להגשה מוסיפים אותם לקערה ומגישים.

מצאת טעות בכתבה? התוכן בכתבה מפר זכויות יוצרים שבבעלותך? נתקלת בפרסומת לא ראויה? דווח/י לנו

# data[].attributes.attachment_link.title
אל תזרקו: 3 מתכונים סופר טעימים משאריות חלה - סרוגים

# data[].attributes.attachment_link.description
נשארו לכם שאריות חלה משבת? (למי מאיתנו לא?..) קבלו 3 מתכונים טעימים וקלים במיוחד שיגרמו לכם להפוך את השאריות לארוחה טעימה במיוחד 1. מתכון לקרוסטיני מומלץ: גבינה צהובה מגורדת להקרמה אופן ההכנה: 1.מחממים את התנור לחום גבוה של 200 מעלות. 2.פורסים את הלחם או החלה לפרוסות בעובי של 1 ס"מ.

# data[].attributes.headline
צמצום בזבוז מזון

# data[].attributes.subject
צמצום בזבוז מזון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חוכמת מטבח היא לא רק להכיר קיצורי דרך מבריקים, פטנטים משני חיים או טכניקות מורכבות. חוכמת מטבח היא גם לדעת להוציא את המרב מחומרי הגלם - גם מבחינת הטעם וגם מבחינת ניצול מלא ושלם שלהם. לדעת איך לאפסן אותם נכון כדי שיאריכו ימים ובעיקר להשתמש גם במה שהתרגלנו להשליך: קליפות תפוז יכולות להפוך לחומץ; גרעיני תפוח יכולים לשמש חומר מסמיך לריבות; שאריות עוגות יכולות להיות בסיס מנצח לכדורי שוקולד; ופירה של אתמול יכול להפוך לפשטידה של מחר.

מיכל ביטרמן, מנכ"לית ומייסדת TNS ישראל - קיימות מזון: "משפחה ישראלית ממוצעת זורקת בכל שנה אוכל בשווי של בין 4,000 ל־10,000 שקלים (!). אנחנו זורקים רבע ממה שאנחנו קונים זה כמו להשאיר בחניה אחת מכל ארבע שקיות מוצרים שקנינו בסופר"

למה זה חשוב? מיכל ביטרמן, מנכ"לית ומייסדת TNS ישראל - קיימות מזון מסבירה: "משפחה ישראלית ממוצעת זורקת בכל שנה אוכל בשווי של בין 4,000 ל־10,000 שקלים (!). אנחנו זורקים רבע ממה שאנחנו קונים זה כמו להשאיר בחניה אחת מכל ארבע שקיות מוצרים שקנינו בסופר. כשניים וחצי מיליון טונות מזון מושלכים מדי שנה בישראל. זהו נזק כלכלי וסביבתי. העלות של זה היא בערך 20 מיליארד שקלים. אם נצליח לשנות אפילו חלק קטן מזה החיסכון האישי והלאומי והרווח לסביבה יהיו עצומים".

למעשה, כשניים וחצי מיליון טונות מזון מושלכים מדי שנה בישראל. זהו נזק כלכלי וסביבתי. העלות של זה היא בערך 20 מיליארד שקלים. אם נצליח לשנות אפילו חלק קטן מזה החיסכון האישי והלאומי והרווח לסביבה יהיו עצומים.אז מה עושים? השפית
רינת צדוק, הבלוגרים והבשלנים לייזה פאנלים, רותם ליברזון ו עז תלם (The kitchen coach) נותנים טיפים לניהול חכם וחסכוני יותר של חיי המטבח, לימים של התכנסות וצמצום וגם לימים של שפע.

שאריות של פירות

גם מה שאנחנו רגילים לחשוב עליו כעל "פסולת" - למשל פירות בשלים מאוד או קליפות תפוחים והדרים - יכול להניב אוצרות אם רק מיישמים כמה רעיונות טובים.

מחיות הפרי מעולות לאפייה ואפשר להכין מהן למשל לדר נהדר (למשל רינת צדוק: "פירות שהגיעו לקצה - כלומר בשלים מדי - כמו בננות, אגסים או תותים, אפשר לחתוך ולהקפיא וכך לעצור את תהליך הקלקול. הפירות הקפואים יתאימו לשייקים. במקום לחתוך אפשר לטחון אותם ואז להקפיא - לדר משמש או לדר תירס). את הפירות אפשר גם לייבש בחום נמוך בתנור (100־120 מעלות). משך הייבוש תלוי בסוג הפרי ויכול להימשך אף לילה.

"קליפות תפוחים או הדרים יכולות להפוך לחומץ: בחורף, אני שמה צנצנת גדולה על השיש וזורקת לתוכה את כל קליפות ההדרים שאכלנו ואת חצאי הלימונים והתפוזים שסחטנו. כשהצנצנת כמעט מלאה אני מכינה את החומץ, שהוא טוב לניקוי ולמאכל".
המתכון של רינת לחומץ הדרים ביתי
רותם ליברזון: "פירות רכים מדי יכולים להיות טובים ללפתן בחורף, לארטיקים בקיץ ולריבות בכל העונות. פירות כמו אפרסקים, נקטרינות, משמשים או פירות יער מתאימים גם להכנת רטבי פרי (קולי) שאפשר להגיש עם גלידות ולזלף מעל עוגות".

חומר שיצרנים מסחריים משתמשים בו להסמכת יונית נפתלי קו־אל, עורכת משנה, "השולחן": "גרעיני תפוח מכילים פקטין - ריבות. אפשר לנצל את הפקטין שבגרעינים בשתי דרכים: הדרך הראשונה היא לאסוף קלחי תפוחים בקופסה במקפיא, וכשאתם מבשלים ריבה להכניס אותם לשקית בד ולהוסיף לסיר הריבה כבר מהשלב הראשון ועד שהיא מוכנה. הגרעינים בקלח יעזרו להסמכה ואולי יוסיפו מעט טעמי תפוח.

כך תבזבזו פחות מזון בכמה צעדים פשוטים

הדרך השנייה מעט ארוכה יותר ומייצרת פקטין בלי טעמי התפוח - אוספים את קלחי התפוחים לקופסה במקפיא, וכשיש לפחות 25 קלחים מעבירים אותם לסיר קטן, מוסיפים מים לכיסוי ועוד שלושה סנטימטרים מעל ומביאים לרתיחה. מנמיכים את הלהבה לבינונית ומבשלים בבעבוע עדין חצי שעה. מסירים מהאש ומצננים. מרפדים קערה בבד חיתול ויוצקים אליה את הנוזל וקלחי התפוח המבושלים. קושרים את קצות הבד, תולים על ידית של ארון או ברז כיור ומניחים להגרת נוזלים במשך שמונה שעות. סוחטים היטב את הבד, זורקים את הקלחים ומעבירים את הנוזלים שהצטברו בקערה לצנצנת או קופסה אטומה. שומרים במקפיא עד הפעם הבאה שמכינים ריבה (הפקטין נשמר עד שישה חודשים). את הפקטין מוסיפים לריבה כבר בתחילת ההכנה שלה. הוא יסמיך את הריבה ויאפשר לכם להשתמש בפחות סוכר".

שאריות ירקות ועשבי תיבול

עז תלם: "המקפיא הוא חבר של עשבי תיבול שהתעייפו ומתחילים להצהיב. אפשר להעביר אותם לשקית מסוג זיפלוק ולהקפיא. הם כבר לא יהיו טובים בסלטים או כקישוט מעל מנות, אבל הם ישתלבו היטב בתבשילים ובמרקים. ירקות עייפים יכולים למצוא בית ב'תבשילי הצלה' - אנטיפסטי, מרקי ירקות עשירים (כמו מינסטרונה), פשטידות כמו מעקודה או כרובית, קציצות ירק, פריטטות ועוד".

רותם ליברזון: " ירקות עייפים נהדרים לצירים ולמרקים. ירקות קשים כמו שעועית ירוקה, תירס, כרובית וברוקולי אפשר לחלוט כחמש דקות, לסנן, לייבש היטב על מגבת ולהקפיא בשקית אטומה היטב או בקופסה".

רינת צדוק: "עשבים עייפים טוחנים עם שמן והופכים למחית או ממרח. את המחית מכינים על טהרת השמן והעשבים, מקפיאים במגש קרח ושולפים לתיבול של תבשילים ומרקים. כשמכינים ממרח מוסיפים לטחינת העשבים והשמן גם שום, פרמזן ואגוזים (לבזיליקום ו/או ארוגולה) או צ'ילי טרי וגרגירי כוסברה קלויים (לכוסברה ו/או פטרוזיליה), מעבירים לצנצנת ומכסים במעט שמן. הממרח נשמר עד עשרה ימים במקרר ומפיח בעשבים חיים חדשים.

קליפות תפוחי אדמה, גזר או בטטות אפשר להפוך לצ'יפס פריך: שוטפים היטב במסננת, מייבשים מעל נייר סופג ומעבירים לתבנית מרופדת בנייר אפייה משומן קלות בשמן זית. מרססים או מושחים בעוד שכבה דקה של שמן זית, מעבירים לתנור שחומם מראש ל־140 מעלות וצולים כ־35 דקות או עד שהקליפות פריכות".

לייזה פאנלים: "ירקות מבושלים (למשל ממרק העוף) אני טוחנת ומוסיפה לקניידלך (אצלנו אוכלים אותו לא רק בפסח) או הופכת לחלק מהבלילה של מאפינס מלוחים".

מה עושים עם שאריות של פירה? טיפים ומתכונים

כל הדרכים לנצל שאריות של גבינות

דגנים מבושלים

"שאריות של רינת צדוק: קינואה ו אורז אפשר להפוך בקלות לקציצות. לכל כוס דגנים מבושלים מוסיפים שתי ביצים ושלוש־ארבע כפות קמח (כל קמח - מחיטה לבן , דרך כוסמין מלא ועד קמח חומוס או עדשים) או פירורי לחם וכוס של עשבי תיבול וירקות מגוררים (דלעת, קישוא, בצל, סלק, כרשה). למרקם רך במיוחד, מוסיפים גם חצי כפית אבקת אפייה. יוצרים מהתערובת קציצות ומטגנים או אופים".

לייזה פאנלים: " פירה שנשאר הופך לחלק מקציצה או פשטידה; הוא יכול להיות שכבת ביניים או מעטה (כמו בפשטידת רועים). אורז ישן אני הופכת ללביבות אורז (עם קצת גבינה ועשבי תיבול, תרד או כרשה או שילוב של כולם), מרק, סלט עם אורז, אורז מוקפץ או פודינג מתוק. שאריות של צ'ולנט הופכות אצלי למסבחה"
כך מכינים מסבחת צ'ולנט של לייזה
עז תלם: "שאריות של אורז מבושל, מלא או לבן, יכולות להצטרף למרק ולתת לו קצת גוף (מרקי עגבניות הכי אוהבים אורז). אפשר להכין מהאורז של אתמול גם מעין סלט טאבולה עם הרבה עשבי תיבול, לימון ושמן זית או מנה של אורז מוקפץ. אורז של אתמול אפילו טוב יותר מאורז שבושל לפני רגע מכיוון שהקירור מייצב את המרקם שלו וכך הוא לא מתפרק בכל האקשן של ההקפצות".

כך מכינים את האורז המוקפץ של עז: מקפיצים כשתי דקות במחבת בשמן ניטרלי קוביות קטנות מגזר, גמבה ושניים־שלושה גבעולי סלרי (או כל ירק קשה אחר שאתם אוהבים) לריכוך חלקי. מוסיפים תירס או אפונה (אם אוהבים), מקפיצים עוד דקה ומוסיפים את האורז. מערבבים, מפנים מעט מקום במחבת ומוסיפים כף סויה, כף סוכר וכף חומץ. מביאים לרתיחה חזקה ומערבבים עם יתר תכולת המחבת.

בשר (דג, עוף, בקר) ותבשילים

רינת צדוק: "בשר עוף (מבושל או צלוי) שנותר אני מפרקת לנתחים גדולים והופכת לחלק מסלט עוף עם הרבה חסה ורוטב עשיר. בשר בקר מבישול ארוך אני מפרקת לחוטים דקיקים, מוסיפה לרוטב פסטה או מקפיצה עם מקלות ירקות ומוסיפה סויה וג'ינג'ר לתבשיל אסייתי חדש".

" לייזה פאנלים: לביבות הן בית שמעניק חיים חדשים לכל כך הרבה דברים שנשארים: ירקות, דגנים, דג - כולם יכולים להיכנס לקערה עם ביצה ופירורי לחם ולהפוך ללביבות מטוגנות".

מתוק או מלוח: כל הדרכים להכין ברד פודינג

עוגות ועוגיות

"שאריות של נטלי לוין (עוגיו.נט):עוגות שוקולד מיותמות אפשר להפוך ל כדורי שוקולד: מחליפים את כל הביסקוויטים או חלק מהם (תלוי בכמות השאריות שיש) בפירורים של עוגת שוקולד בחושה. יוצקים מעל הפירורים גאנש שוקולד (ביחס של אחד לאחד בין השוקולד לשמנת), יוצרים כדורים, מצפים בקוקוס טחון או סוכריות ומצננים".

רינת צדוק: "שארית של בצק (ללא שמרים) ממאפה או מעוגה אפשר להפוך לחלק מבלילה של פנקייק ביום למחרת. מדללים את הבצק המיותר במים עד שהוא הופך לבלילה ומוסיפים לבלילת הפנקייק".

העוגה התייבשה? צנחה? כשלה? שימושים ל ליאור משיח (lioroooosh) מציעה שלושה עוגות בחושות שפחות הצליחו:

מליות עשירות: מפוררים את העוגה לפירורים גסים במעבד מזון ומוסיפים למלית של עוגת שמרים או רוגלך במקום פירורי ביסקוויטים.

עוגה־פודינג: מחליפים את קוביות הלחם בקוביות עוגה בכל מתכון לברד פודינג מתוק שאתם אוהבים.

קראמבל עוגה: חותכים את העוגה לקוביות ואופים בתנור שחומם ל־150 מעלות עשר דקות לפחות, עד שקוביות העוגה יבשות למגע, כמו קרוטונים. מצננים לחלוטין וטוחנים לפירורים במעבד מזון. מוסיפים לגלידה או לקינוחים שזקוקים לרכיב פריך. פירורי העוגה יישמרו היטב בצנצנת אטומה. אם הם תופסים לחות ומתרככים, מייבשים אותם שנית בתנור.
נשאר לכם לחם יבש וישן? יש המון מה לעשות איתו

# data[].attributes.attachment_link.title
זה מה שנשאר: כך מנצלים שאריות מזון במטבח | השולחן

# data[].attributes.attachment_link.description
חוכמת מטבח היא לא רק להכיר קיצורי דרך מבריקים, פטנטים משני חיים או טכניקות מורכבות. חוכמת מטבח היא גם לדעת להוציא את המרב מחומרי הגלם - גם מבחינת הטעם וגם מבחינת ניצול מלא ושלם שלהם.

# data[].attributes.headline
משימת השלמה למחסירים/ות:

# data[].attributes.subject
משימת השלמה למחסירים/ות:

# data[].attributes.body
חלק א:
פתחו וקראו את המצגת בתיבה מימין.
כתבו בתגובות איזה עובדה הכי הפתיעה אתכם.
חלק ב:
הכינו מנה מצילת לחם יבש שהיה בדרך לפח (בונוס - נסו לשלב ירקות/פירות רכים/אוכל מבושל שלא מתחשק לאכול כמו שהוא...).
צלמו אותה והעלו ללוח, יחד עם הסבר.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חגי תשרי מאחורינו. חודש שלם רצוף אירועים משפחתיים שגדושים במזון - המון מזון. כמה רגעים לאחר שמפנים את שאריות השולחן העמוס אל שקי האשפה הגדולים, מבינים שייתכן כי הרצון לארח ולייצר תמונת שפע חגיגית, הוביל לבזבוז מזון רב.

אותו מזון שמושלך אל האשפה מייצר בעיה סביבתית גדולה. כשאנחנו חושבים על פגיעה בסביבה, עולות בדמיוננו תמונות של עשן, כתמי נפט, שריפות באמזונס ואולי גם קרחונים נמסים. אנחנו לא חושבים לרגע על המזון שאנחנו זורקים - בעיה קטנה לכאורה, אך גדולה בהשפעתה ובממדיה.

כדי לייצר מזון נדרשים משאבים רבים: מים, שטח אדמה, דשנים, דלקים, שעות עבודה, עלות אנרגטית לשמירה על הקירור ושילוח ועוד. לפי האו"ם, כ-30% מהמזון המיועד לצריכה אנושית בעולם מבוזבז והופך לאשפה מדי שנה. מדובר בכ-1.3 מיליארד טון.

ההנחה המקובלת היא שניתן להפחית את שיעור אובדן המזון במחצית, ופעולה זו בלבד תוכל להזין 1-2 מיליארד בני אדם. בארה"ב, לדוגמה, כ-40% מסך המזון המיוצר לא נאכל כלל. מדובר בכ-165 מיליון קילוגרם ביום. באותו זמן בדיוק, ל-1 מבין 8 אמריקאים אין ביטחון תזונתי.

המזון המבוזבז תורם רבות למשבר האקלים. אילו שוק בזבוז המזון בעולם היה מדינה - המדינה הזו הייתה ניצבת במקום השלישי בפרמטר של גזי חממה, מיד לאחר סין (מקום 1) וארה"ב (מקום 2). אם נזרוק ליבת תפוח ביער, לא תהיה בכך בעיה. אך כשהאשפה האורגנית שלנו מגיעה למזבלות ענק, היא מתפרקת ללא אוויר, והתנאים הללו יוצרים המון גז מתאן, גז חממה מסוכן ביותר (פי 20 מפחמן דו-חמצני). ההליך הזה מייצר חום, שעלול לגרום להתפרצות שריפות. בתהליך הזה אנחנו מבזבזים כמות נכבדת של מים: 24% עד 70% מהמים בעולם משמשים לחקלאות.

כשמדברים על המשבר האקולוגי, פעמים רבות אנחנו מרגישים שזה לא בידיים שלנו. אבל בניגוד לבעיות גדולות או לפתרונות יקרים כמו רכישת רכב חשמלי והתקנת פאנלים סולאריים על הגגות, אנחנו יכולים באמצעות צעדים פשוטים לצמצם את בזבוז המזון. בארה"ב, בתי-האב מייצרים הכי הרבה בזבוז מזון (43%). משפחה של 4 נפשות בארה"ב מוציאה בשנה כ-1,500 דולר שאינו נאכל, למרות שמרבית המזון הנזרק דווקא כשיר לאכילה.

האו"ם מעריך כי החקלאים יצטרכו לייצר לפחות 50%-60% יותר מזון עד שנת 2050, ככל שהאוכלוסייה העולמית תגדל לעבר ה-10 מיליארד בני אדם, ומיליארדים ייכנסו למעמד הביניים ככוח קנייה צומח. מיעוט הקרקע ואתגרי משבר האקלים מאלצים אותנו לחשוב מחדש לא רק על מודלים חדשים של חקלאות, אלא גם על ההכרח לצמצם את בזבוז המזון, ודאי כאשר אנחנו מגדלים מזון כה רב שיורד לטמיון.

עובש על התותים

מה אפשר לעשות בבית? הצעד הראשון הוא לחשוב: האם אנחנו באמת צריכים לרכוש את כל הפריטים בעגלת הקניות שלנו? כמה פעמים בקיץ קניתם חבילת תותים, וכשהגעתם הביתה אכלתם רק בודדים - וכעבור כמה ימים ראיתם שהשאר התמלאו עובש ומיד זרקתם לפח?

מחקר של הארגון האמריקאי NDRC גורס כי לרוב כשאנו מכניסים פריט למקרר, הוא הופך להיות חסר ערך עבורנו אחרי שקנינו אותו. הנבדקים נשאלו: "איך הייתם מרגישים אם כשהייתם מגיעים הביתה מהמכולת, קרטון הביצים שקניתם היה נופל, והביצים היו נשברות?", לאחר מכן נשאלו: "אם קרטון ביצים מלא היה יושב במקרר שלכם שישה שבועות, ולא הייתם משתמשים בהן, איך הייתם מרגישים?". הנבדקים, משום מה, הרגישו משמעותית פחות אשמים אם היו שוכחים לאכול את הביצים שבמקרר, לעומת הביצים שנשברו. חלק נכבד מהסיבה לבזבוז מזון נובע מהרצון שלנו שתהיה לנו אפשרות בחירה, שתהיה לנו האופציה להחליט מה לאכול ומתי.

סיבה נוספת היא אלמנט הגודל: המקררים שלנו גדלו ב-15% החל משנות ה-70, ולא רק הם - גם גודל הצלחת הממוצע גדל. לפי מחקר של אוניברסיטת ג'ורג'יה, גודל הצלחת הממוצע כיום גדול בכ-36% מהצלחת הממוצעת בשנת 1960. את הצלחות שלנו, כידוע, אנחנו נוהגים למלא - גם אם לא נצליח לסיים את תכולתן. לא מפתיע, אם כן, שכמות המזון הנזרק בארה"ב גדלה בכ-50% משנת 1974 ועד היום.

מהמחקר עולה כי הנבדקים חשו חוסר נוחות כאשר נוצר חלל ריק במקרר שלהם. את הבית שלנו, מתברר, אנחנו אוהבים בעיצוב נקי ומינימליסטי - אך מנגד, התרבות שלנו שולחת אותנו למלא את המקררים עד אפס מקום. אם אנחנו מבזבזים עד 30% מהמזון שלנו, דמיינו שאתם חוזרים מקניות עם ארבע שקיות, ואחת נופלת לכם על הרצפה, בעוד אתם ממשיכים לצעוד מבלי להרימה.

בזבוז מזון לא תלוי כולו בידי הצרכן. במדינות מתפתחות רוב אובדן המזון מתרחש בשלבים הראשונים של הליכי הייצור, האחסון והעיבוד; בעוד שבמדינות מפותחות מזון רב - מעל 100 קילוגרם לנפש לשנה - מבוזבז בשלב הצריכה.

למעשה, לפי דוח חדש של האו"ם, מזון בשווי 400 מיליארד דולר מתבזבז עוד לפני צריכתו, בזמן שבעולם ישנם כ-820 מיליון בני אדם הסובלים מרעב.

האוכל הולך לפח

שאריות מזון מהוות כ-35% מהפסולת הביתית שלנו. לאור הגידול באוכלוסייה והעלייה ברמת החיים, פסולת המזון המקומית שלנו צפויה להכפיל את עצמה בתוך עשור. לפי ארגון "לקט ישראל", היקף אובדן המזון בישראל עומד על 2.5 מיליון טון, בשווי של כ-19.7 מיליארד שקל. מתוכו, ישנו אובדן של מזון הראוי למאכל בהיקף של כ-1.2 מיליון טון ובשווי של כ-7 מיליארד שקל.

לפי הארגון, ההשפעות של האובדן בכל שלבי שרשרת הערך מייקרות את מחירי המזון ב-11%. אובדן המזון בצריכה הביתית של משקי-הבית בישראל הסתכם בכ-880 אלף טון מזון בשווי של כ-7.9 מיליארד שקל בשנת 2017. משק-בית ממוצע בישראל זורק לפח מזון בשווי של כ-3,200 שקל בשנה, שווה-ערך לצריכת מזון ממוצעת בחודש וחצי.

מיכל ביטרמן, מייסדת "The Natural Step", ליוותה משפחות במשך שבוע כדי לבדוק את הסיבות לבזבוז מזון, וזיקקה 24 סיבות שונות. "בשל הסיבות הרבות, גם הפתרונות צריכים להיות מגוונים", היא אומרת. "הסיבות הגדולות הן פחד שיש לישראלים מתאריכי תפוגה - לעתים זורקים לפני שהתאריך פג ולא מבינים שאפשר להשתמש גם אחרי התאריך אם כתוב 'לשימוש עד'. הדבר השני הוא ילדים - הם מפונקים יחסית, והרבה פעמים הם שוכחים אוכל בתיק או לא מסכימים לאכול את אותו האוכל יום אחרי יום.

"דבר נוסף שגילינו הוא שאנשים מתפתים המון פעמים למבצעים בסופרמרקט. הם נראים לנו זולים בזמן הקנייה, אבל בהמשך אנחנו זורקים פריטים רבים. יבוא יום והנורמה החברתית תשתנה, ולא יהיה מגניב או אפשרי לפתוח שולחן בצורה מוגזמת. אפשר ליהנות ולבשל ולהכין אוכל בצורה יפה, מגרה, טעימה, מגוונת ובכמויות מספקות ואף יותר - אבל במידה. לא צריך להגזים".
איך הנבדקים הגיבו לממצאים?
"אנשים לא מודעים. בתים שנכנסנו אליהם אמרו שהם לא מבזבזים בהתחלה, והופתעו לגלות עד כמה הם זורקים. כשאנחנו זורקים פה ושם, אנחנו לא מבינים שהדברים מצטברים ועד כמה אנחנו זורקים. כששאלנו עד כמה תהיו מעוניינים לפעול לצמצום בזבוז המזון, 79% אמרו שירצו מאוד. יש הרבה פעולות נפרדות שצריך לבצע מול צרכני הקצה כדי לפתור את הבעיה הזאת. הדבר החשוב ביותר הוא לצמצם צריכה ובזבוז במקור".

השקעה בחינוך ובהסברה

אסף רוזנבלום, מנהל המחלקה המשפטית בארגון "אדם טבע ודין", אומר כי "הפחת בשדה החקלאי הוא 11%, הפחת הקמעונאי הוא 8% ועוד 6% אצל הסיטונאים, ושליש - בביתו של הצרכן. כשאנחנו קונים מלפפון או עגבנייה, אין לנו מושג איך הם הגיעו לצלחת שלנו, וכמה משאבים הושקעו כדי שזה יקרה - מים, חשמל, שינוע, גזי חממה, דשנים, פלסטיק וחומרי הדברה. אם זרקתי את המלפפון לפח - זרקתי את כל הדברים האלה לפח. בירקות ופירות בלבד, מדובר במעל ל-200 מיליון קוב מים מבוזבזים".

לדבריו, "אנחנו מדינה שצריכה להתייעל מבחינה אנרגטית, ואלה מיליארדים של שקלים שאנחנו זורקים. חשוב לזכור שכ-80% מסך כלל הפסולת בישראל מועבר להטמנה באדמה, וחלק מכריע מהפסולת הביתית המתכלה מועבר להטמנה. פסולת אורגנית אפשר להפוך לקומפוסט עבור הקרקעות שלנו - כל העולם הולך לכיוון הזה, אנחנו עדיין לא. ברמת המדיניות, נדרשת אסטרטגיה ממשלתית מסודרת בדומה למדינות המתקדמות, אשר תכלול יעדים וצעדים אופרטיביים, כדוגמת קביעת יעד לצמצום הבזבוז, מתן תמריצים נכונים והשקעה בחינוך והסברה".
דווקא בישראל שבה אומרים לילדים: "אסור לזרוק אוכל".
"האתוס שגדלנו לפיו שישראלים לא מבזבזים מזון, פשוט לא נכון. מעל 100 אלף איש במדינת ישראל מוגדרים כזקוקים לסיוע מבחינה תזונתית. ניצול 5% מהפחת יאפשר לספק את צריכת הירקות והפירות הנדרשת עבור נזקקים אלה. גם הפסולת שנוצרת היא רבה. פתרון אפשרי אחד הוא הכוונת עודפים - יצירת מערכת שאליה אנשים יכולים לדווח על עודפים ואחרים לקלוט אותם".

פרופ' אופירה אילון מאוניברסיטת חיפה ומכון שמואל נאמן, חוקרת בכירה בתחומי סביבה, קיימות וכלכלה, הבינה שישנה אי-ודאות גדולה בנוגע להיקף בזבוז המזון בקרב משקי-הבית בשל שיטות המדידה השונות, וניסתה יחד עם ד"ר אפרת אלימלך לבצע סקר פסולת בקרב 200 איש מהשכבות הסוציו-אקונומית 7-8 בחיפה.

"גילינו שיש פערים בין מה שאנחנו זורקים לבין מה שאנחנו מדווחים בפועל", מספרת אילון. הממצאים שגילו מייצרים תמונה מעניינת: ככל שמשק-בית גדול יותר - כך בזבוז המזון שלו רב יותר. בנוסף, שיטת ההפרדה במקור מייצרת הלך מחשבתי הגורם לאנשים לבזבז פחות מזון. "אנשים שמעידים על עצמם שהם מפרידים נייר/פלסטיק (בשכונה שנבדקה לא קיימת הפרדה לפסולת רטובה, ש.א), מבזבזים פחות מזון בפועל. זה הממצא המשמעותי והמעודד שגילנו. אנשים שהעידו על עצמם שהם מפרידים אשפה, מבינים שהם עושים משהו למען הסביבה, ושהם צריכים לבזבז פחות".
מה ישראל צריכה לעשות?
"המשרד להגנת הסביבה השקיע המון כסף בהפרדה במקור לפסולת רטובה ויבשה. הוא עשה את זה בלי לסגור את הקצוות כמו שצריך. סיפקו לאנשים פחים ומערכי הסברה, אבל לא היה פתרון קצה לקבלת הפסולת המופרדת. המדינה בגדול לא עושה כלום, למעט 'חוק השומרוני הטוב' - אם אני תורמת מזון מוכן, ישנה הגנה שאם מי שמקבל את התרומה נפגע בריאותית, הוא לא יכול לתבוע את התורם. צריך לייצר סדרה של פתרונות. למשל, הפרדה שתייעל את תהליך המיחזור ותשפיע על כמות בזבוז המזון, קמפיינים ספציפיים לנושא, תשלום לפי כמות אשפה שנזרקת.

"צריך להתחיל בטיפול בסקטורים הגדולים יותר - מסעדות, בתי חולים, מוסדות ושירותי הסעדה. מקומות עם שירותי הסעדה הם מקומות שמעגל ההשפעה שלהם הוא גדול. אם יסבירו לאנשים שהם לא יכולים להעמיס ככל הניתן על הצלחת, זה יחלחל למשקי-הבית. בתוך הסיפור הזה יש רבדים פסיכולוגיים. תחשבי על הסעדה בחתונות. זו קלאסיקה של בזבוז מזון. ב-23:00 בלילה מוציאים בשר - מי אוכל כמויות כל-כך גדולות בשעות כאלה? נזרקות כמויות עצומות. יש בזבוז 'שופוני' מטורף. אנחנו צריכים להבין שזה לא רק כסף שהולך לאיבוד".

הנזק לכלכלת ארה"ב: 215 מיליארד דולר בשנה

לפי האו"ם, ההפסדים הכספיים בגין בזבוז מזון נאמדים בגובה של טריליון דולר בשנה. לכך צריך להוסיף נזקים סביבתיים בשווי 700 מיליארד דולר ונזקים חברתיים-סוציאליים, שנאמדים ב-900 מיליארד דולר. במציאות של צמיחה בהיקפי בזבוז המזון, נולד הצורך לטפל באשפה הרבה הנוצרת ולצמצם את נזקיה.

לפי MarketWatch, שוק הטיפול באשפת מזון מוערך בכ-27 מיליארד דולר ב-2017, והוא וצפוי לגדול בכ-7.9% בשנה עד שווי של 53 מיליארד דולר ב-2026. שוק זה מתעסק בניהול כלל הזבל האורגני וטיפול בגזי החממה הנפלטים בעת התפרקותו. מרבית הצמיחה והרווחים של הענף מבוססים על יצירת מזון לבעלי חיים, דשן ואנרגיה מתחדשת (ביו-גז). בארה"ב 40% מכלל ייצור המזון נזרק לפח, וזה עולה לכלכלה האמריקאית כ-215 מיליארד דולר בשנה.

לפי MarketWatch, השוק מונע מעלייה בצריכת המזון, ועיקר הרווחיות בו היא במציאת דרכים יעילות ופתרונות חכמים לטיפול באשפה. בנוסף, היות שהשוק הוא "מקומי", אין בנמצא שחקני ענק בינלאומיים. הודות ליותר ויותר רגולציה בתחום ניהול האשפה, צפויה גדילה בחברות הנותנות שירותי ניהול אשפת מזון לחברות ויצרנים.

סטארט-אפ לדוגמה הוא Copia, המתעסק בהעברת עודפי מזון. לא מדובר בשאריות מהצלחת. הרבה מעודפי המזון שלנו הם אוכל שלא נגענו בו וניתן לצריכה. אם היה לכם אירוע בעבודה, או אפילו יום הולדת - אותו מיזם יסייע לכם לתרום את המזון, מבלי שייזרק לפח. מיזמים נוספים יוצרים קשר עם החקלאים ורוכשים מהם את התוצרת "המכוערת", אותה הם מוכרים במכירים נמוכים לצרכנים, ואת היתרה מעבירים לארגוני תרומות.

גם המגזר העסקי חייב לחשב מסלול מחדש ביחס לבזבוז המזון שלו. ענף המלונאות בישראל אחראי לאובדן מזון בשיעור של 37%, לפי "לקט ישראל". דוח של הצ'מפיונס, שבדק 42 מלונות ב-15 מדינות אשר הטמיעו צעדים לצמצום בזבוז מזון, גילה כי על כל השקעה של דולר אחד, הוחזרו 7 דולרים בממוצע.

"מוסדות הסעדה גדולים ומלונות הם גורמי בזבוז אדירים. יש קווים דומים בין מלונות לבין מוסדות עבודה, וזה ברצון לייצר שפע ומגוון עצום, כזה שהסועד לא מסוגל להכיל בארוחה אחת. הדבר יוצר לקיחה מרובה של מזון והשלכה מיותרת", אומרת ביטרמן.

לדבריה, "היום עדיין אין למקומות עבודה גדולים את הרצון לפעול, כיוון שהם קשורים בקשרי מסחר עם חברות קייטרינג, ואף אחד מהצדדים לא רוצה לשבור את ההסכמים הקיימים ולראות שהם יוצרים בזבזנות והשלכה מיותרת. השלכה שמתורגמת לבזבוז כסף אדיר וירידה באיכות שהייתה יכולה להתקבל אילולא היה פחות בזבוז והשלכה. מקומות עבודה היום עדיין אינם מעזים להוריד בכמות המנות והמגוון המוגש.

"במלונות צריך גם להתחיל ולדבר על איכות במקום כמות. העובדה שהסועד האחרון בסרוויס מגיע לארוחה ובה כל המגשים מלאים עד תום, כאילו היה הסועד הראשון, היא בזבזנות חסרת אחריות. אין שום בעיה שהסועד האחרון ידע שהסרוויס מגיע כמעט לסיומו ויראה מגש שמספק את צרכיו, בלי שיהיה גדוש מעל ומעבר. את הנורמות האלה צריך לשנות.

"חשוב שגם תהיה דרישה צרכנית לכל הדברים הללו. כל עוד אין דרישה צרכנית, ואין רגולציה של הממשלה בנושא, עסקים יכלים להתמהמה בלקיחת אחריות וצעדים משמעותיים. בעולם רואים צעדים משמעותיים מאוד שנעשו בתחום, כולל שינוים עסקיים מהותיים. עד היום אף משרד מוביל לא לקח אחריות על הנושא. יזמנו מהלך של האמנה לצמצום בזבוז מזון. חתמו עליה למעלה מ-40 גורמים עסקיים. בקרוב ייפתח סבב נוסף של החתמת ארגונים. זוהי אמנה וולונטרית שמטרתה להעלות את המודעות לנושא ולפעולה בתחום".

# data[].attributes.attachment_link.title
לא גומרים מהצלחת: כך הפך בזבוז המזון העולמי לפצצה מתקתקת

# data[].attributes.attachment_link.description
כמעט שליש מהמזון בעולם הופך בסופו של דבר לאשפה, כשבמקביל 820 מיליון בני אדם סובלים מרעב ● מרגישים חסרי אונים בגלל תחזיות אימה על התחממות כדור הארץ? הדרך להשפיע מתחילה בסופרמרקט (אל תתפתו למבצעים), ממשיכה במקרר (לא חייבים לזרוק את זה) ונגמרת בצלחת

# data[].attributes.headline
10 דרכים להתחיל לצמצם בזבוז מזון

# data[].attributes.subject
10 דרכים להתחיל לצמצם בזבוז מזון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
היום מצוין ברחבי העולם ולראשונה בישראל FWD Food Waste Day, יום שנועד להגביר את המודעות לבזבוז מזון ולעודד דרכים לצמצומו.

אתם בטח שואלים את עצמכם, מה לי ולצמצום בזבוז מזון? ובכן, חלק ניכר מהמזון הטוב שמתבזבז הולך לאיבוד דווקא אצלנו במקרר. בדו"ח אובדן והצלת מזון שפורסם לפני שבוע על ידי עמותת לקט ישראל וBDO פורסם לאחרונה שמשק בית בישראל מבזבז וזורק לפח מזון בשווי 3200 ש"ח בממוצע.

>> לקריאת הדו"ח המלא

כמובן שאף אחד מאיתנו לא היה שם 3200 ש"ח ביודעין בפח, אבל זו התוצאה המצטברת של רכישת כמויות גדולות מדי, ניצול חלקי בלבד של חומרי גלם, ועוד הרבה דברים קטנים שבסוף מרכיבים את הנתון (המלחיץ) הזה.
צמצום בזבוז מזון כדרך חיים
אבא שלי היה חקלאי בעברו, אז אני יודע כמה עבודה, יזע ומאמץ נכנס לגידול המזון שלנו. יש לי זיכרון מאוד חזק מפעם אחת כשנסעתי איתו על הטרקטור שלו לשדה חצילים שהוא עיבד. ראיתי אותו זורק המון חצילים שקראו להם 'בררה' - חצילים מצחיקים עם אף או טוסיק, שלא היו יפים מספיק כדי להימכר לשוק.

לפני 5 שנים השתתפתי בפעילות של אנשי אוכל שהכינו ארוחה עם מזון שהוצל מהשוק הסיטונאי וממסעדות. זה גרם לי להבין כמה אוכל שהוא טוב ואכיל בכל קנה מידה נזרק לפח, רק בגלל שהוא טיפה שרוט בקצוות או לא נראה בדיוק כמו מה שאנחנו מצפים.

מאז אני מקפיד לצמצם את בזבוז המזון בבית שלי למינימום וגם מתייחס לזה במתכונים כאן בבלוג, בספר הכרובית ובכל מקום אליו אני יוצר תוכן.

חשיבה ביקורתית
המשימה של לא לבזבז מזון נמצאת בעיקר בראש - עלי לחשוב באופן ביקורתי על כל מה שאני עומד לזרוק לזבל. לשאול שאלות כמו "האם אני יכול להשתמש בזה?" או "האם יש דרך בה אני אוכל לאחסן את זה לזמן יותר ארוך?"

כל מה שצריך זה לעשות סוויץ' קטן באופן העבודה במטבח הביתי, והנה כמה טיפים שאני מיישם ביומיום כדי לצמצם בזבוז מזון (או בקיצור, לצמב"ז).

1. חפשו אוצרות
לאופן שבו אנחנו מחליטים אילו ירקות ניקח הביתה יש משמעות ענקית על העולם. בגלל שרובנו מחפשים רק את הירקות היפים והדוגמנים, אלו שיצאו מהקטלוג, נשארים מאחור כל הירקות שלא נבחרו. זה לא מוגזם להגיד שבגלל ש5% מהירק לא מוצא חן בעינינו, אנחנו פוסלים את כל ה-95% שהוא טוב ותקין.

דוגמאות? בשמחה. לפני שבועיים אספתי ארגז שלם של פלפלים מחנות ירקות שנפסלו לפני שהגיעו למדף, פשוט כי היו בהם אזורים קצת רכים. אני אספתי אותם הביתה והכנתי מהם שני מגשים פלפלים קלויים ששדרגו לנו את הארוחות במשך כל השבוע.

לפני כמה חודשים ראיתי ירקן שעמד לזרוק המון בננות - חלק היו בשלות מדי, לחלק נפל החלק העליון. אז לקחתי אותן הביתה ומהר חתכתי והקפאתי - והיו לנו בננות נהדרות לשייקים במשך חודשים.

בדוכן ירק בשוק כפר סבא שמוכר סלקים וצנוניות יפהפיים, פשוט זורקים את העלים של הסלק ושל הצנונית, כי אנשים לא יודעים מה לעשות איתם. אני חזרתי הביתה עם שקית מלאה מהם והכנתי בבית תבשיל ירוקים נהדר ומלא טעם.

אני באמת יכול להמשיך עם עוד ועוד דוגמאות כאלו. מה שאני רוצה לומר זה שיש המון אוצרות שמחכים לכם אם טיפה תפתחו את העיניים ואת הראש.

מספיק שתכניסו לסל שלכם את המלפפון שמתפצל טיפה בקצוות, או את השומר שגדול יותר מכל החברים שלו, וכבר עשיתם משהו - לכאורה קטן אבל בעצם גדול - כזה שיכול לאפשר לעוד ירקות שחורגים מהנורמה להמשיך את המסע שלהם בשרשרת ולהגיע אלינו הביתה.

2. המקפיא הוא חבר
את המקפיא הביתי אפשר לנצל להרבה מעבר לבורקסים קנויים וגלידות. אני שומר במקפיא קטניות, דגנים, אגוזים וזרעים שעשויים להתקלקל או להיאכל על ידי חרקים. גם קמחים ותבלינים נשמרים בו מצוין.
חברים וחברות לא לשכוח לעקוב אחרי גם באינסטגרם @oztelem טעים שם מאוד
3. במקרר עמוס יש פינות חשוכות
כמעט לכולם יש מלפפון או גזר שנשכח בפינה של מגירת הירקות, ולכן חשוב לי לתת למקרר להתרוקן. לפני שאני יוצא לקנייה חדשה או מזמין משלוח ירקות הביתה.

אני יודע שהנטייה שלנו היא לדאוג שהמקרר יהיה כל הזמן מלא, אבל אני מוצא שהיצירתיות שלי בבישול גדולה יותר כשיש פחות דברים. זה שאפשר לראות מה שיש במדפים לא אומר שאני או המשפחה שלי לא אוכלים לשובע ובשפע, אלא להפך. כשאני יכול לסרוק את המקרר במבט אחד אני יכול לדעת בקלות עם יש לי לעבוד.

4. גלגול נשמות
אני ממחזר מנות כשאני יכול - פירה של אתמול יכול להצטרף לתערובת ה קציצות או למעקודה של היום, אורז של היום הוא המוקפץ של מחר. יש עולם שלם של מתכונים שנוצרו רק כדי לא לזרוק את מה שעדיין שמיש (המטבח הטוסקני המפואר למשל, בנוי על מחזור לחם), ובמטבח הסיני זה נחשב מזל מאוד רע אם זורקים אורז.

5. הכנה מראש
ירקות טריים במקרר עשויים להישכח ולדהות, פשוט כי לא יהיה לכם חשק להתחיל להתעסק איתם, אפילו אם 'ההתעסקות' מורכבת בסך הכל משטיפה או הרתחה. חשוב לעשות כמה שיותר הכנות כשאתם במצב רוח של הבישול, למשל: ישר אחרי הקניות, לארגן קערה עם מים ולשטוף בה את כל עשבי התיבול (ואז לעטוף במגבת נייר והם ישמרו 3-4 ימים בקלות), או כשאתם קוצצים בצל וגזר למרק, לקצוץ קצת יותר ירקות ולהשתמש בהם למנה אחרת ביום למחרת.

6. סידור פנימי של המקרר
כלל ידוע במסעדות, שכדאי מאוד לאמץ בבית, הוא מה שחדש, שיהיה מאחורה, מה שישן שיהיה מקדימה. אפילו יש לזה שם חמוד : FIFO - First in First out. אם קניתם גבינה חדשה, שימו אותה בחלק האחורי ואת הישנה יותר תעבירו קדימה, כי הידיים והעיניים שלנו הולכות למה שקרוב אלינו.

7. לא תשליך לשווא
חלקי ירקות שבדרך כלל זורקים שאפשר לקצוץ ולהוסיף למרק (או לשמור בהקפאה עד שתכינו מרק): גבעולי מנגולד לבנים, גבעולי ועלי שומר ירוקים, החלק הירוק (העליון) של הכרישה, גבעולי פטרוזיליה, בזיליקום וכוסברה, גבעולי ועלי ברוקולי וכרובית. ניצול כל חלקי הירק משמעו שאתם מקבלים תמורה מלאה לכסף ששילמתם עבורם.

אגב, בכל מתכון שבו מבשלים גבעולי סלרי, שימו גם את העלים מה אכפת לכם 😀 .

>> מרק כרובית בלי בזבוז

8. אל תתנו לעלים למות
רואים שיש לכם צרור עשבי תיבול שטיפה מתחיל להתעייף? תקצצו אותו ושימו בקופסה במקפיא. העלים הקפואים כבר לא יהיו טובים לסלט, אבל אפשר ורצוי להשתמש בהם בכל מה שמתבשל (תבשילים, מרקים, כתוספת לסיר אורז או פתיתים וכולי).

ואגב, אם העלים מצהיבים טיפה בקצוות הם עדיין טובים לתבשילים.

9. תכינו מנות שמצילות אוכל
יש לי בבית כמה מנות שאני קורא להן מנות הצלה, כאלו שאני יודע שאני יכול לאלתר איתן ולשים בהן את מה שיש לי שעומד לסיים את חייו. מה למשל?

כמעט כל ירק עם אופי יכול להפוך לאנטיפסטי

לסיר של מרק מינסטרונה אפשר לזרוק המון סוגים של ירקות - מעשבי תיבול ועד ירקות שורש

במטבח הפרסי יש מנה מופלאה שנקראת אשה רשתה, מרק שבאמת יקח איזה עשבי תיבול וכל קטנית שיש לכם.

בפשטידת מעקודה אפשר לזרוק המון סוגי ירקות - המתכון בבלוג השתמשתי בכרובית אבל ברוקולי, שעועית ירוקה, פלפלים, חצילים, פול ועוד יכולים להצטרף לפשטידה הנפלאה הזו.

10. אל תפחדו לשאול
אני כאן לכל שאלה שיש לכם בנושא. ואם אתם רוצים לקרוא וללמוד עוד על בזבוז מזון ודרכים לצמצמו היכנסו לאתר עמותת TNS (The Natural Step) כדי למצוא עוד טיפים נהדרים שיעזרו לכם לצמב"ז בהצלחה >> לאתר עמותת TNS

איך אתם מצמצמים בזבוז מזון אצלכם בבית? ממש אשמח לשמוע בתגובות!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
צמצום בזבוז מזון

# data[].attributes.attachment_link.title
10 דרכים לצמצם בזבוז מזון | The Kitchen Coach

# data[].attributes.attachment_link.description
היום מצוין ברחבי העולם ולראשונה בישראל FWD Food Waste Day, יום שנועד להגביר את המודעות לבזבוז מזון ולעודד דרכים לצמצומו. אתם בטח שואלים את עצמכם, מה לי ולצמצום בזבוז מזון? ובכן, חלק ניכר מהמזון הטוב שמתבזבז הולך לאיבוד דווקא אצלנו במקרר.

# data[].attributes.headline
כדאי להכיר: ארגון The Natural Step העוסק בקידום והטמעת עקרונות קיימות בישראל

# data[].attributes.subject
כדאי להכיר: ארגון The Natural Step העוסק בקידום והטמעת עקרונות קיימות בישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
צמצום בזבוז מזון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תכנון וביצוע הדרכות

# data[].attributes.attachment_link.description
משימת הצעד הטבעי ישראל (חל"צ) הינה להביא לקפיצת מדרגה ביישום של קיימות בישראל, מתוך חדשנות ואיכות. בואו להכיר

# data[].attributes.headline
2.5 מיליון טונות הולכים לפח: שליש מהמזון שמיוצר בישראל נזרק

# data[].attributes.subject
2.5 מיליון טונות הולכים לפח: שליש מהמזון שמיוצר בישראל נזרק

# data[].attributes.body
לפי הדו"ח השנתי של המשרד להגנת הסביבה ועמותת לקט ישראלי, בזבוז המזון גורם ל-6% מפליטת גזי החממה בארץ ולנזק סביבתי המוערך ב-3.2 מיליארד שקל ■ מחקר: לא ניתן לעמוד ביעדי הסכם פריז ללא שינוי במערכת צריכת המזון העולמית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סביבה ואקלים | משבר האקלים

לפי הדו"ח השנתי של המשרד להגנת הסביבה ועמותת לקט ישראלי, בזבוז המזון גורם ל-6% מפליטת גזי החממה בארץ ולנזק סביבתי המוערך ב-3.2 מיליארד שקל ■ מחקר: לא ניתן לעמוד ביעדי הסכם פריז ללא שינוי במערכת צריכת המזון העולמית

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ צפריר רינת עקוב

מעבר לטוקבקים

שמרו שמרו את הכתבה לרשימת הקריאה

קריאת זן הדפיסו כתבה

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ צפריר רינת עקוב

בזבוז מזון בישראל אחראי ל-6% מפליטת גזי החממה בארץ ולנזק סביבתי בעלות שנתית של 3.2 מיליארד שקלים - כך מעריך הדו"ח השנתי של אובדן מזון והצלת מזון שפרסמו אתמול עמותת לקט ישראל והמשרד להגנת הסביבה.

הדו"ח חל על שנת 2019, ונכלל בו בפעם הראשונה חישוב של המחיר הסביבתי שגורמים הבזבוז והאובדן של מזון בישראל. כמות המזון שנזרק בישראל בשנה שעברה היתה דומה לכמות ב-2018 - כ-2.5 מיליון טונות, שהן כשליש מייצור המזון המקומי. הרוב המכריע של האובדן היה בשלב הקמעונאות, ההפצה והצריכה, והוא נגרם בין היתר בגלל תנאי אחסון שאינם הולמים וקניית מזון מיותרת של הצרכנים.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
המשרד להגנת הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
2.5 מיליון טונות הולכים לפח: שליש מהמזון שמיוצר בישראל נזרק

# data[].attributes.attachment_link.description
סביבה ואקלים | משבר האקלים לפי הדו"ח השנתי של המשרד להגנת הסביבה ועמותת לקט ישראלי, בזבוז המזון גורם ל-6% מפליטת גזי החממה בארץ ולנזק סביבתי המוערך ב-3.2 מיליארד שקל ■ מחקר: לא ניתן לעמוד ביעדי הסכם פריז ללא שינוי במערכת צריכת המזון העולמית קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור

# data[].attributes.headline
מצגת - שבוע צמצום בזבוז המזון 

# data[].attributes.subject
מצגת - שבוע צמצום בזבוז המזון 

# data[].attributes.headline
3. מצילות המזון מירושלים

# data[].attributes.subject
3. מצילות המזון מירושלים

# data[].attributes.attachment_link.title
הפרויקט שמציל טונות של מזון - ומאות משפחות רעבות

# data[].attributes.headline
1. רובין פוד

# data[].attributes.subject
1. רובין פוד

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רובין פוד, מסעדה חדשה שעומדת להיפתח בחיפה מתבססת על אוכל במצב טוב שעומד להיזרק. כאן תוכלו לשלם על האוכל כמה שמתחשק לכם כשהמטרה היא להביא למודעות את כמויות האוכל האדירות שמושלכות לפח מדי יום

הידעתם? יותר משליש מהמזון בעולם מבוזבז, נזרק או ננטש. זה יכול לקרות אצל החקלאי, זה יכול לקרות ברשתות השיווק, והבזבוז יכול להגיע עד לצלחת שלכם (עיניים גדולות אה?). יש היום בעולם מספיק מזון בשביל להאכיל את כל תושבי הכדור ועדיין יש אנשים שאין להם מה לאכול. ובכן, מתי בפעם האחרונה התעוררתם בבוקר והנושא הזה הטריד אתכם ברמה כזו שהחלטתם לפעול? את שי רילוב זה מטריד כל יום כבר כמה שנים, וזו הסיבה שהוא קם כל יום בחמש בבוקר והולך להציל מזון.

מה זה אומר להציל מזון? עם קשרים שטיפח עם הזמן הוא מגיע אל חקלאים, ספקים ורשתות השיווק ומציל מזון שאם לא היה נלקח היה בוודאי נזרק או ננטש. לדברי רילוב רוב המזונות שהם מצילים במצב טוב, הירקות והפירות אכילים לחלוטין. הנושא הזה כל כך קרוב לליבו, שיחד עם שני שותפים, קובי קרולה ונועה קוזק, הקים את "רובין פוד", עמותה שעוסקת לא רק בהצלת מזון, אלא גם בדוכני מזון ובאירועים שבהם מבשלים את המזון שניצל והופכים אותו למנות טעימות.

בשבועות האחרונים עמלו הפעילים על שיפוץ חלל במבנה בשוק תלפיות בחיפה (שלושת היזמים ילדי ותושבי חיפה), הם עשו הכל בעמל כפיים ובמינימום הוצאות, שאלו כלי עבודה, גייסו אנשי מקצוע, תיכננו והפכו את המקום למסעדה שהם מתעקשים לקרוא לה בית אוכל, שבה לא רק יגישו מנות ממזון שהצילו אלא גם יאפשרו לכל אחד לשלם כפי רצונו עם אג'נדה סביבתית חברתית בוהקת. ביום חמישי הקרוב בית האוכל רובין פוד יפתח את שעריו לראשונה באופן רשמי, כשמזה שבועיים החבורה מפעילה את המטבח של המקום באופן חלקי ומארחת עוברי אורח סקרנים.

את המטבח מפעיל קרולה שבעברו החזיק במסעדת הפסטה קרולה, טרטוריה חלבית בעיר התחתית בחיפה. היום לדבריו, הוא מתעורר כל בוקר בנחת כדי להגיע למטבח ולראות מה השלל שרילוב הצליח לאסוף היום כשלפניו חופש קולינרי מוחלט, במסגרת המזון שניצל והגיע למטבח. מכיוון שהרבה יותר מסובך להציל בשר, דגים ומוצרי חלב הקבוצה מתמקדת בהצלה של פירות וירקות ולכן תפריט המסעדה ברובו טבעוני.

קרולה מוציא תחת ידיו תבשילי קדרה, אנטיפסטי מכל סוגי הירקות, ירקות מוקפצים בלאפה, מפרום חצילים, חצילים ממולאים בפטריות ושמן כמהין, חריימה חצילים, קובה סלק, קוסקוס ירקות, קובה דלעת וצימוקים, קרפצ'יו קישואים בתחמיץ עם שום ושמיר ועוד.

אחוז קטן מהמצרכים הם מוצרים משלימים שנרכשים בכסף על מנת לשדרג את התפריט ולהעשיר אותו, ויש במסעדה כמובן גם תפריט של קפה ואלכוהול בתשלום כי את זה כמובן לא ניתן להציל משום מקום. רובין פוד בשוק תלפיות פועלת כרגע במתכונת הרצה כשהמקום נפתח מדי בוקר ונסגר שרירותית אבל החל מיום חמישי הם מקווים להפעיל את המקום ברציפות החל מ-9:00 בבוקר ועד שעות הערב, אז המקום עובר לאווירה של בר. לאחר הארוחה משלמים האורחים כמה שהם רוצים ומשאירים את הכסף בקופות המונחות במקום. לדברי רילוב וקרולה, רוב הסועדים שמגיעים אליהם באים בגל האג'נדה ולכן גם משאירים את כספם בהתאם, כשחלק מהאנשים שנקלעים למקום אמנם בוחרים שלא לשלם אבל סופגים מנה הגונה של הסברה, ובכך תופעת בזבוז המזון מקבלת הד. אם אתם רוצים לעזור לפרויקט ולצמצם את בזבוז המזון בעולם אתם מוזמנים לבקר בעמוד הפרויקט בהדסטארט- רובין פוד.

רובין פוד, סירקין 24 שוק תלפיות חיפה, 052-7500983

# data[].attributes.attachment_link.title
רובין פוד: המסעדה שמצילה את האוכל שלנו - וואלה! אוכל

# data[].attributes.attachment_link.description
רובין פוד, מסעדה חדשה שעומדת להיפתח בחיפה מתבססת על אוכל במצב טוב שעומד להיזרק. כאן תוכלו לשלם על האוכל כמה שמתחשק לכם כשהמטרה היא להביא למודעות את כמויות האוכל האדירות שמושלכות לפח מדי יום הידעתם? יותר משליש מהמזון בעולם מבוזבז, נזרק או ננטש.

# data[].attributes.headline
האו"ם: 17% מהמזון בעולם נזרק לפח האשפה

# data[].attributes.subject
האו"ם: 17% מהמזון בעולם נזרק לפח האשפה

# data[].attributes.body
צוות מומחים של האו"ם מצא שמשקי בית אחראים ל–61% מבזבוז המזון וקרא לממשלות להשקיע בהפחתת כמויות המזון המושלך לאשפה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סביבה ואקלים | משבר האקלים

צוות מומחים של האו"ם מצא שמשקי בית אחראים ל-61% מבזבוז המזון וקרא לממשלות להשקיע בהפחתת כמויות המזון המושלך לאשפה

מעבר לטוקבקים

שמרו שמרו את הכתבה לרשימת הקריאה

קריאת זן הדפיסו כתבה

במקום לאכול כל מה שמונח בצלחת, רובנו מותירים שאריות, מניחים להן להירקב ואת הארוחה הבאה מזמינים ממסעדה אהובה. השגרה הזאת, בין היתר, תורמת באופן משמעותי לבעיית בזבוז המזון, שקיימת בכל העולם. דו"ח מטעם האו"ם ממליץ על צעדים שאפשר לנקוט כדי למצוא לה פתרון.

להערכת האו"ם, בכל שנה 17% מהמזון המיוצר בעולם - שמשקלם כמיליארד טונות - נזרקים לפחי האשפה.

# data[].attributes.attachment_link.title
האו"ם: 17% מהמזון בעולם נזרק לפח האשפה

# data[].attributes.attachment_link.description
סביבה ואקלים | משבר האקלים צוות מומחים של האו"ם מצא שמשקי בית אחראים ל-61% מבזבוז המזון וקרא לממשלות להשקיע בהפחתת כמויות המזון המושלך לאשפה מעבר לטוקבקים שמרו שמרו את הכתבה לרשימת הקריאה קריאת זן הדפיסו כתבה במקום לאכול כל מה שמונח בצלחת, רובנו מותירים שאריות, מניחים להן להירקב ואת הארוחה הבאה מזמינים ממסעדה אהובה.