# data[].attributes.body
Abyste se potkali s jarem, nemusíte vyrazit daleko od místa, kde žijete.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vědci nám v tom dělají trochu zmatek. Většina z nás si ze školy zapamatovala, že jaro začíná 21. března. Jenomže pak přijdou klimatologové a řeknou: kam bychom přišli, kdybychom ze zimy do jara přecházeli ve dvou třetinách měsíce, to by naše klimatické tabulky vypadaly divně. A tak berou za jaro tři celé měsíce: březen, duben a květen. A aby to ještě trochu zkomplikovali, řeknou meteorologové: definice jarního dne sice neexistuje, ale mluvit o jaru dřív než se teplota vyhoupne nad 15 stupňů, to je přece nesmysl. A že to může být klidně i v lednu, o tom jsme se přesvědčili naposledy předloni.

Příroda ale příchod jara bezpečně pozná, i když nesleduje televizní předpověď počasí. Kočičky rozkvetou ve správný čas, čápi vědí, kdy se mají vrátit, nakonec i meteorologové příchod prvních teplých dnů obvykle týden dopředu oznámí. Kupodivu nejsložitější úkol mají astronomové, kteří umějí určit příchod jara na vteřinu přesně. Musejí totiž lidem vysvětlovat, proč každý rok začíná astronomické jaro trochu jindy. A jako na potvoru zrovna 21. března, jak píše většina učebnic, je to v poslední době málokdy. Ve 20. století dokonce s úžasem zjistíme, že přesně dne 21. března začínalo astronomické jaro jen na počátku století. Poprvé přišlo 20. března už v roce 1920. Od toho roku se ale datum 20. března objevuje víc a víc, a na začátku 21. století je to bezkonkurenčně nejčastější den, kdy Slunce vstupuje do znamení Berana. Ani letošní rok není výjimkou a stejné to zůstane i v roce 2010. Za dva roky se pak můžeme těšit, že učebnice budou mít pravdu! Jaro začne 21. března. Jenomže to bude na dlouho poslední výskyt „učebnicového" data. V roce 2048 se možná někteří z nás dočkají jara už 19. března a ke konci našeho století se s 19. a 20. březnem budou lidé setkávat zhruba stejně často. Tedy pokud na Zemi ještě budou...

A proč to všechno? Doba, za kterou Země oběhne Slunce, totiž není dlouhá přesně 365 dní, kolik jich má náš kalendář, ale 365 dní, 5 hodin, 48 minut a 46 sekund. Každý rok nám tedy přibude zhruba 1/4 dne, a tak máme jednou za čtyři roky přestupný rok. Jenomže, aby to nebylo jednoduché, ten čtvrtden není přesný, jinak by musel mít celých 6 hodin. A tak se nám pomaloučku po jedenácti minutách ročně zase naopak sčítají chybějící hodiny. Ovšem takhle po minutách to vydá na celý den až za víc než sto let. Gregoriánský kalendář si s tím ale zase poradí. Prohlásí za přestupné všechny roky, které jsou dělitelné čtyřmi, kromě těch, co jsou zároveň dělitelné 100. Ale ani to v horizontu staletí úplně nesedí, a tak ty roky, co jsou dělitelné 100 a zároveň 400 zase přestupnými zůstávají. Že to začíná být složité? Tak si vzpomeňte na rok 2000 - dělitelný stem a přece byl přestupný. Takže teď máme na sto let dopředu ty jedenáctiminutovky připravené z 29. února 2000 a jsme s naším kalendářem trochu napřed proti Slunci. Až po roce 2100 se tedy začne mezi prvním jarním dnem znovu objevovat datum 21. březen. Ten je totiž neklamným znamením, že se náš kalendář po všech úpravách a přestupných letech sbližuje s přírodním - slunečním.
Jasně, není to sice každý rok ve stejný den, ale přesto jednoho krásného březnového dne překročí Slunce na obloze světový rovník a přichází rovnodennost. Ale měří ten den Slunce opravdu dnu i noci stejně? Taky jste si všimli, že východ a západ slunce o rovnodennosti od sebe nejsou vzdálené přesně 12 hodin? Atmosféra kolem Země má totiž podobné vlastnosti jako skleněná čočka v našich brýlích. Při průchodu atmosférou se sluneční paprsky lámou, a my tak můžeme vidět sluneční disk už ve chvíli, kdy je vlastně ještě kousek pod obzorem. Prostě proto, že ho naše atmosféra-čočka trochu vyzvětšovala. Všimněte si, jak velký je sluneční disk na obloze ráno a v poledne. Jasně, že ráno je mnohem větší - šikmé paprsky totiž procházejí daleko silnější vrstvou atmosféry než kolmé. Tlustší čočka - silnější zvětšení!

Ale zpátky k začátku jara - takže při rovnodennosti je nakonec kvůli ovzduší delší den než noc a navíc nám jeho začátek a konec komplikují fakty, že Země nemá přesně kruhovou oběžnou dráhu a sama je taky trochu šišatá... Takže letos čekejme východ slunce na první jarní den 20. března v 6:03 a západ v 18.13. To všechno, jak v předpovědi počasí říkají, na 15. poledníku a 50. rovnoběžce. Není to nepodstatný detail, protože každý úhlový stupeň zeměpisné délky představuje 4 minuty časového posunu východu i západu slunečního disku. Slunce tedy v Ostravě vychází o 1/4 hodiny dřív než v Praze. A zhruba stejný náskok tam má i večer. Už za 8 dní po rovnodennosti nás ale čeká další pohyb v čase. O ten už se zasloužili lidé sami - z 28. na 29. března vypustíme v noci hodinu a ocitneme se v letním čase. Slunce bude rázem vycházet i zapadat o hodinu později. Naštěstí do velikonočních svátků, které letos připadají až na 12. a 13. dubna, se už snad s časovým posunem naše těla i duše srovnají.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
kdy vlastně začíná jaro? — předpověď počasí — česká televize

# data[].attributes.attachment_link.title
Kdy vlastně začíná jaro? - Předpověď počasí - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
Vědci nám v tom dělají trochu zmatek. Většina z nás si ze školy zapamatovala, že jaro začíná 21. března. Jenomže pak přijdou klimatologové a řeknou: kam bychom přišli, kdybychom ze zimy do jara přecházeli ve dvou třetinách měsíce, to by naše klimatické tabulky vypadaly divně.

# data[].attributes.attachment_link.description
Harness the power of maps to tell stories that matter. ArcGIS StoryMaps has everything you need to create remarkable stories that give your maps meaning.

# data[].attributes.body
průběh migrace ptáků

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Špaček obecný je menší než kos, měří 20 až 22 cm. Hnízdí v dutinách stromů a v budkách, které mají vletový otvor o průměru nad 5 cm. Ihned po příletu obsazuje hnízdiště a intenzivně zpívá. Jeho zpěv je směsicí hvízdavých a vrzavých tónů. Často napodobuje zpěv i jiných druhů ptáků, vrzání vrat i mňoukání kočky. Občas plete i ornitology, když na jaře zpívá jako žluva hajní, která k nám přilétá až v květnu.

Špaček živí mláďata převážně hmyzem a bobulemi. V létě a na podzim vyhledává sady, zahrady a vinice, kde s oblibou konzumuje třešně, vinné hrozny, jablka i hrušky.

Video špačka obecného při krmení mláďat v budce

Skřivan polní je velký 18 cm a poznáte ho podle toho, že zpívá nad polem při třepotavém letu, takřka na jednom místě. Od dubna do července hnízdí dvakrát až třikrát v polích. Hnízdo má vždy na zemi v zemědělských plodinách. Mladí skřivani opouštějí hnízdo ještě v době, kdy neumějí létat a ukrývají se porostu v okolí hnízda. Skřivani živí mláďata hmyzem a v dospělosti semeny různých plevelů.

Konipas bílý je velký 18 cm, má dlouhý ocas, kterým stále kmitá nahoru a dolů. Žije převážně kolem vod a to i v blízkosti lidských obydlí. Na vesnicích se často objevuje na pastvinách a kolem hnojišť, kde je dostatek hmyzu. Hnízdí v různých polodutinách, pod mosty, na budovách i v polobudkách. Mláďata živí pouze hmyzem.

Video konipase bílého

Konipas horský je podobný jako konipas bílý, ale na rozdíl od něj má žluté břicho a delší ocas. Hnízdí ve vyšších polohách u horských potoků, pod mostky a v různých polodutinách převážně nad vodou. Živí se především hmyzem a jeho larvami, které sbírá na kamenech v korytech horských bystřin.

Video konipase horského

Drozd zpěvný je drobnější než kos, je převážně hnědý s výrazně skvrnitým břichem. Ihned po příletu začínají samci zpívat daleko slyšitelným flétnovým zpěvem. Hnízdí na stromech a v keřích, v zahradách, parcích, polích i lesích. Hnízdo si na rozdíl od kosa nevystýlá, ale pouze do hladka vymaže směsí bláta a trouchnivého dřeva. Potravou drozdů jsou červy, housenky, slimáci, menší druhy hlemýžďů a bobule.

Holub hřivnáč byl donedávna pouze lesním druhem, ale v posledních letech hnízdí i v městských parcích, v zahradách a dokonce i v ulicích nejrušnějších měst. Živí se převážně rostlinnou potravou a semeny. Hnízdí na stromech, jeho hnízdo je velmi křehká stavba složená z drobných větviček. Snáší pouze dvě vejce a hnízdí dvakrát až třikrát ročně.

Video holuba hřivnáče

Čejka chocholatá je našim nejhojnějším bahňákem, i přesto jich stále ubývá. Hnízdí na podmáčených loukách i polích. Živí se hmyzem a rostlinnou potravou. Hnízdo je důlkem vytlačeném v hlíně a většinou v něm má čtyři vejce. Při přiblížení dravce k hnízdu dokáže zaútočit i na větší živočichy než je ona.

Video čejky chocholaté

Racek chechtavý je našim nejběžnějším rackem. Hnízdí ve velkých koloniích, které mohou čítat i několik tisíc jedinců. Hnízda si staví v porostu na ostrůvcích rybníků. Živí se převážně vodním hmyzem, červy a rostlinnou potravou. Rád má i ovoce, především třešně. V době výlovů loví drobné rybky. Ve městech se nechává přikrmovat od lidí.

Video racka chechtavého

Polák velký a polák chocholatý patří mezi potápivé kachny. Nejčastěji se zdržují na hladině vodních toků a rybníků. Živí se převážně rostlinnou potravou a drobnými vodními živočichy. Hnízdí v okolí vod a jeho mláďata jsou ihned po narození schopná následovat samici a sama přijímat potravu.

Video poláka chocholatého

Potápka roháč je naši největší potápkou. Hnízdí na větších rybnících, kde se živí drobnými rybkami a vodním hmyzem. Hnízdo si staví z částí rostlin a je většinou plovoucí, ukryté ve vodních rostlinách.

Video potápky roháče

Husa velká u nás hnízdí pouze na některých větších rybnících a to velmi skrytě v hustých porostech vodních rostlin. Živí se spásáním různých druhů rostlin a to i na polích v okolí rybníků.

Video husy velké

# data[].attributes.attachment_link.title
Seznamte se s našimi prvními ptačími navrátilci

# data[].attributes.attachment_link.description
Špaček obecný je menší než kos, měří 20 až 22 cm. Hnízdí v dutinách stromů a v budkách, které mají vletový otvor o průměru nad 5 cm. Ihned po příletu obsazuje hnízdiště a intenzivně zpívá. Jeho zpěv je směsicí hvízdavých a vrzavých tónů. Často napodobuje zpěv i jiných druhů ptáků, vrzání vrat i mňoukání kočky.

# data[].attributes.body
Odkaz na kvíz
Správné odpovědi
↓↓↓

# data[].attributes.body
Publikace vzdělávacího centra TEREZA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vytiskněte si, sdílejte a distribujte naše materiály, které podporují kontakt dětí s přírodou.

Přinášíme vám první českou publikaci, která přehledně shrnuje výsledky výzkumů o kontaktu dětí s přírodou z celého světa. Petr Daniš, autor publikace Děti venku v přírodě: ohrožený druh? a ředitel vzdělávacího centra TEREZA, prostudoval přes 130 děl odborné literatury a shrnul rozsáhlé výhody, které má kontakt s přírodou pro zdraví, učení a celkový rozvoj osobnosti u dětí.
Stáhnout publikaci zdarma (pdf formát)
Publikaci doporučují

Slova autora

„„Fascinující výzkumy z různých míst světa nám skládají obrázek o tom, že všichni lidé - a děti především - potřebují pobyt venku v přírodě pro své plné fyzické, duševní i sociální zdraví. Kontakt s přírodou dětem usnadňuje učení a přispívá k celkovému rozvoji jejich osobnosti. To vše se dozvídáme v době, kdy v naší civilizaci svobodné hry dětí venku v přírodě spíše ubývá. I v Česku jsou děti, které se ven nedostanou téměř vůbec, doma ani ve škole. Rozpor mezi tím, co nám říká věda o zdravém a podnětném prostředí pro život dětí, a skutečností, jak a kde děti tráví svůj čas, je varovný. To musíme změnit. Musíme o tom více mluvit a musíme s tím něco udělat."
Petr Daniš

Budeme rádi za vaše ohlasy, připomínky a nápady týkající se publikace. Posílejte je Petrovi
Média:
Poslechněte si rozhovor Petra Daniš v Átriu Rádia Junior zde
Soubory ke stažení pro média:
Tisková zpráva v PDF
Úvodní fotka publikace
Logo TEREZA

Hry pro vás a vaše děti!

TEREZA / vzdělávací centrum, z.ú.
Haštalská 17, 110 00 Praha 1
Tel.: (+420) 777 891 787

JDĚTE VEN koordinuje TEREZA, která se věnuje vzdělávání přes 40 let. V našich programech je zapojeno přes přes 800 škol, 100 000 žáků a přes 5 000 učitelek a učitelů.

Přispět 250 Kč

Pomozte nám dostat více dětí ven a šířit osvětu o důležitosti jejich kontaktu s přírodou.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vytiskněte si, sdílejte a distribujte naše materiály, které podporují kontakt dětí s přírodou. Přinášíme vám první českou publikaci, která přehledně shrnuje výsledky výzkumů o kontaktu dětí s přírodou z celého světa. Petr Daniš, autor publikace Děti venku v přírodě: ohrožený druh?

# data[].attributes.body
vám poradíme tady.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mladí ochránci přírody, z.s.

Celostátní akce všech příznivců přírody, kteří každý rok druhý víkend v dubnu pátrají po projevech jara v naší republice.

Hledání jara 2021

Již nedočkavě vyhlížíme jaro a tak se společně pokusme zjistit, zda druhý víkend v dubnu v naší zemi jaro již je nebo není. Letos budeme hledat tyto neklamné příznaky jara:

1. kvete modřín

2. v přírodě lezou pavouci

3. zahráli jsme si kuličky

Tak se nezapomeňte o víkendu 9. až 11. dubna pořádně rozhlédnou kolem sebe (+ zahrát si kuličky) a o svém pozorování nám do 15. 5. 2021 poslat zprávu.

Zájemci si mohou stáhnout leták buď v pdf nebo v jpg.
Půjdete hledat jaro spolu s námi?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
(c) 2008-20 - Mladí ochránci přírody - Honza Koukl

# data[].attributes.attachment_link.description
Mladí ochránci přírody, z.s. Celostátní akce všech příznivců přírody, kteří každý rok druhý víkend v dubnu pátrají po projevech jara v naší republice. Již nedočkavě vyhlížíme jaro a tak se společně pokusme zjistit, zda druhý víkend v dubnu v naší zemi jaro již je nebo není. Letos budeme hledat tyto neklamné příznaky jara: 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Objevte, jak lze hned na jaře venku bádat, počítat, psát i číst, tvořit, běhat, řádit i žasnout. Pozorujte, jak se postupně příroda zazelenává, pučí, roste, voní, bzučí. Stáhněte si pracovní listy a vyrazte ven na čerstvý vzduch od obrazovek. Budoucí svět potřebuje obojživelníky - děti, které se budou cítit jako doma ve virtuálním i v tom skutečném světě.

1. JARNÍ LEKCE VEN
2. WEBINÁŘE ZDARMA
3. ŠKOLA DOMA - ŠKOLA VENKU POKRAČUJE
4. JARO JE IDEÁLNÍ ČAS SE ZAMILOVAT
5. STÁHNĚTE SI SVÉ JARNÍ VÝZVY VEN
6. DENÍK DO DIVOČINY
7. JARNÍ ONLINE KURZ UČÍME SE VENKU MÁ 600 ÚČASTNÍKŮ
8. REAKCE NA WEBINÁŘ od „LÍNÉHO UČITELE"
9. MALÉ OHLÉDNUTÍ ZA ZIMOU
10. CHYTRÉ VYHLEDÁVÁNÍ NA WEBU
11. DĚTI V PTAČÍ ŘÍŠI

Chcete si zjistit třeba Jak se budí pupeny; Proč kvetou některé rostliny tak brzy; Jak můžete pomoct žábám nebo vytvořit si mapu jara? Vyzkoušejte jarní lekce na ven Učíme se venku. Kromě lekcí se můžete inspirovat tipy na j arní čtení a výbavu na ven. Více na www.ucimesevenku.cz/jaro

Připravili jsme pro vás velkou zásobu inspirace a podpory skrze webináře. Vyberte si, který vás láká nejvíc (nebo si vychutnejte všechny). Aktuální přehled akcí najdete na www.ucimesevenku.cz/akce-ucime-venku/

9. 3. (15-17) BÁDÁME V LESE A O LESE V ZIMĚ I NA JAŘE
Chcete v žácích rozvíjet samostatnost? Máte v okolí školy les? Ten jde totiž skvěle využít k bádání s žáky. Během webináře vám představíme jak učit různá témata v lese a o lese metodou, při níž žáci skutečně pracují a radují se z poznatků získaných vlastním bádáním. Získáte tipy na jednotlivá témata (např.: stromy, ptáci, bezobratlí živočichové, půda..) od zkušených učitelů, kteří v lese s žáky bádají. Lektorka: Hana Svobodová z programu GLOBE, Pořádá Les ve škole (více na https://lesveskole.cz/cz/seminare-a-mentoring)

9.3. (17-18:30) ZAMILUJ SI PŘÍRODU
Jak posílit u dětí vztah k přírodě? Prožitkem! Na vlastní kůži nechat padat sněhové vločky, vstřebávat vůně kvetoucí louky, prohnat se ve vysoké trávě nebo se jen třeba zaposlouchat do šumění lesa... V rámci webináře se tak dozvíte, jak u dětí a žáků budovat vztah k přírodě skrze senzitivitu, prozradíme vám metody, jak si uvědomovat v přírodě detaily i celky, reflektovat její estetickou hodnotu a posílit vnímání přírody jako atraktivního místa. (Lektoruje Šárka Doležalová a Martin Kříž) více na https://www.facebook.com/events/1128788007543573)

10. 3. 2021 OTEVŘENÉ BÁDÁNÍ
Co je otevřené bádání a co vše nabízí za příležitosti pro děti, učitele i okolí? Webinář lektoruje Martin Kříž. Více na https://webinare.rvp.cz/homepage/detail-webinare?id=521

7. 4. 2021 (17 - 18:30) HRA VENKU
Výzkumy ukázaly, že čím větší má savčí druh mozek, tím větší je potřeba si hrát. Potřebují dnešní děti hraní venku? Je kontakt s přírodou opravdu tak zásadní pro zdravý rozvoj dětí? Má i v dnešní době smysl nechat děti si venku jen tak volně hrát? Proč se s dětmi občas vyplatí ušpinit, prožít bezpečné riziko či hravě se poprat a jak na to? Co děti láká na skákání přes potok, šplhání na strom, stavění přehrad, řádění v kaluží, nebo vaření v blátivé kuchyni? Webinářem vás provede Justina Danišová

21. 4. 2021 PAN KAMÍNEK, aneb přírodniny v akci
Co vše nabízí, zdánlivě obyčejné přírodniny venku? Inspirujte se, vyrazte s dětmi ven a tvořte, žasněte, objevujte. Lektoruje Martin Kříž

A další webináře vás čekají hned v květnu.

3.
ŠKOLA DOMA - ŠKOLA VENKU POKRAČUJE

Už máte dost sezení u počítače? Zkuste si školní látku procvičit venku. Na webu Učíme se venku najdete pestrou škálu nápadů na to, jak počítat, modelovat, procvičovat češtinu, tvořit, bádat a zkoumat venku. A stále přibývají nové.

Inspirujte se, jak snadno lze přesunout učení ven. Jak podpořit přirozené vzdělávání ve skutečném světě. Ukážeme vám, jak počítat venku zlomky, měřit ar, postavit si meteopřístroje, skákat panáka s pády či hledat vyjmenovaná slova. Čeká na vás i mnoho video návodů.

Jak hravě prohoubit svůj vztah k přírodě? Co vše si lze venku vychutnat? I bez složité přípravy a zásoby pomůcek? Stáhněte si aplikaci zdarma s kupou her ven na celý rok, začtěte se do nové publikace a mnohem víc na https://ucimesevenku.cz/senzitivita/

Náš „brácha" web Jděte ven nabízí 20 nápadů, které vás vytáhnou ven. Už jste letos posvačili jarní vitamíny? Otevřeli sezónu blátivé kuchyně? Na své si přijdou badatelé, tvůrci i dobrodruzi. Stačí si jen vybrat a vyrazit ven. Seznam si můžete třeba vyvěsit na lednici a odškrtávat, co jste už zažili. Jarní výzvy ven zdarma ke stažení na https://jdeteven.cz/portfolio/cz/jarni-vyzvy

Březen je ideální měsíc pro založení svého deníku do divočiny. Chcete si psát deníko přírodě a potřebujete inspiraci jak začít? Poznejte přírodu ve svém okolí a zaznamenávejte svoje pozorování do vlastního deníku. Inspiraci, jak na to, pro vás připravilo vzdělávací centrum TEREZA. V Deníku do divočiny najdete domalovánky, úkoly a nápady na tvoření venku. Pro rodiče v něm jsou shrnuty přínosy chození ven. Tvořte, bádejte, žasněte a prozkoumejte svět venku kolem vás měsíc po měsíci až vám vznikne vlastní deník do divočiny.Deník plný dobrodružství a společných zážitků venku. Více o deníku na https://jdeteven.cz/portfolio/cz/denik-do-divociny

7.
JARNÍ ONLINE KURZ
MÁ 600 ÚČASTNÍKŮ

Děkujeme! Jste neuvěřitelní. Přes všechny komplikace a změny, které teď probíhají se přes 600 zájemců přihlásilo do 10 týdenního online kurzu Učíme se venku. Děkujeme za skvělou spolupráci s mnohými MAS a MAP, kteří zaplatili účastnické poplatky za „své" učitele či vychovatele. Účastníci vytvořili skvělou partu a jsou neuvěřitelně aktivní. Držte nám palce, ať se společně posuneme o velký kus dál, ven. Dámě vědět až kurz skončí, jaké to vše dopadlo.

8.
REAKCE NA WEBINÁŘ

Robert Čapek (alias Líný učitel) se účastnil našeho úvodního webináře, který představoval jarní online kurz. Zde je jeho reakce, kterou uveřejnil na svém blogu. Máme radost, že se nakonec rozhodl a přihlásil se do 10 týdenního online kurzu.

9.
MALÉ OHLÉDNUTÍ ZA ZIMOU

Letošní zim nám přála. Bylo kupu příležitostí užít si sníh, mráz, vločky, rambopuchy, pokusy s ledem, sněhem, stavění a jiné řádění venku. Děkujeme za váš zájem o zimní inspiraci ven. Článek o pomůckách z nebe zdarma má již 50 nápadů ven a přečetlo si ho již 13 000 zájemců. https://ucimesevenku.cz/pomucky-z-nebe-zdarma/

Možná jste si toho už všimli, ale web Učíme se venku má nově chytré vyhledávání. V čem je chytřejší? Chytré vyhledávání je vytvořeno na míru naší webové stránky, vyhledává ve větách a díky umělé inteligenci se slova z textu webu nemusí shodovat se slovy v hledaném dotazu, stačí když budou mít podobný význam. Více informací o chytrém vyhledávání lze nalézt ZDE. A pro jarní on-line kurz Učíme se venku testujeme také moudrého Chat bota. O co jde? Chatbot (chatovací robot) je postaven také na umělé inteligenci a dokáže automaticky odpovídat na dotazy návštěvníků webové stránky, provázet je obsahem a získávat zpětnou vazbu od návštěvníků (umí se ptát na otázky). Více informací o chatbotech lze nalézt ZDE. Tyto novinky přinesla skvělá spolupráci s Janem Nováčkem a Novatobot s.r.o., kteří díky umělé inteligenci usnadňují lidem získat informace, které na našich stránkách hledají.

11.
DĚTI V PTAČÍ ŘÍŠI

Vyšel nám krásný článek o ptačích hrách venku. Díky spolupráci s časopisem Krásný rok si můžete přečíst inspiraci ven každý měsíc.

UŽIJTE SI JARO VENKU
Díky, že vás to láká ven

Proč? Učení venku nabízí dětem mnoho přínosů například zlepšuje vzdělávací výsledky a mnohem víc. Kontakt s přírodou zlepšuje pozornost a soustředění. Venku je učení názorné, třírozměrné, pestré. Spojené se skutečným světem přináší pocit smysluplnosti učení. A navíc pobyt a pohyb venku snižuje nadváhu a obezitu, zlepšuje fungování imunitního systému a snižuje počet nemocí....a mnohem víc. Děti patří ven.
Váš tým Učíme se venku

URČOVACÍ KLÍČE VEN

# data[].attributes.attachment_link.description
Objevte, jak lze hned na jaře venku bádat, počítat, psát i číst, tvořit, běhat, řádit i žasnout. Pozorujte, jak se postupně příroda zazelenává, pučí, roste, voní, bzučí. Stáhněte si pracovní listy a vyrazte ven na čerstvý vzduch od obrazovek. Budoucí svět potřebuje obojživelníky - děti, které se budou cítit jako doma ve virtuálním i v tom skutečném světě.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Máte možnost udělat si malý venkovní záhonek, nebo jen truhlík za okno? Na jaře jsou zahradnické plány vždy velkolepé, zapojte děti a společně vyberte rostlinky, které by se vám na zahrádce líbily (ředkvičky, hrášek, lichořešnice, slunečnice...).
Příprava:

kelímky od jogurtu a misky

​lihový fix

hlína

semínka (např. řeřichu, ředkvičky, hrášek, lichořeřišnici)

Jak na to:
Nachystejte si kelímek od jogurtu.
Do dna kelímku udělejte ostrými nůžkami dírky (menším dětem pomůže dospělák).
Na kelímek napište název vybrané rostlinky.
Do kelímku nasypte hlínu, tu naberte třeba na záhonku u vás na zahradě. Do hlíny vložte semínka tak hluboko, jak se píše na sáčku se semínky. Některá semínka se totiž musí zavrtat hluboko do hlíny, jiná potřebují být jen kousíček pod povrchem.

Kelímek dejte do misky a nezapomeň na pravidelné zalévání.
Tipy pro líné zahradníky
Nechce se vám mazat s hlínou, a přesto byste si rádi ozelenili kuchyňský parapet? Vypěstujte si řeřichu na tácku, vystačíte si s papírovou utěrkou a talířkem.

Nebo vyzkoušejte vypěstovat cibuli z cibule.

Oloupejte cibuli, která už vypustila jarní výhonky a dejte ji do misky s vodou, zelená nať začne růst jako divá a za pár dní ji můžete použít v kuchyni (na chleba s máslem nebo do pomazánek). Podobným způsobem lze pěstovat šalotku, řapíkatý celer, pórek nebo karotku - čisté, jednoduché a zelené!

JDĚTE VEN fakta: Blízkost přírody i pouhý výhled na přírodu nebo přítomnost pokojové zeleně pomáhají snížit stres, úzkosti či deprese. Přečtěte si o dalších výhodách pobytu venku zde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Máte možnost udělat si malý venkovní záhonek, nebo jen truhlík za okno? Na jaře jsou zahradnické plány vždy velkolepé, zapojte děti a společně vyberte rostlinky, které by se vám na zahrádce líbily (ředkvičky, hrášek, lichořešnice, slunečnice...). Příprava: kelímky od jogurtu a misky ​lihový fix hlína semínka (např.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Provozovatel webu, TEREZA, vzdělávací centrum, z. ú., Haštalská 17, Praha 1, 110 00, jako správce osobních údajů, zpracovává na webu cookies potřebné pro fungování webových stránek a pro analytické účely a v případě vašeho souhlasu také pro retargeting. - Více informací

# data[].attributes.attachment_link.description
Provozovatel webu, TEREZA, vzdělávací centrum, z. ú., Haštalská 17, Praha 1, 110 00, jako správce osobních údajů, zpracovává na webu cookies potřebné pro fungování webových stránek a pro analytické účely a v případě vašeho souhlasu také pro retargeting. - Více informací

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Objevte, jak lze hned na jaře venku bádat, počítat, psát i číst, tvořit, běhat, řádit i žasnout....

Celý článek

Jaké klíče sebou berete ven? Které se vám osvědčily a vydrží? Nabídka určovacích klíčů je opravdu veliká....

Celý článek

Sněží? Nebo teprve bude? Rozhodně využijte všestranně použitelné bílé pomůcky až napadají. Vyzkoušejte je, než roztají. Vyrazit...

Celý článek

Provozovatel webu, TEREZA, vzdělávací centrum, z. ú., Haštalská 17, Praha 1, 110 00, jako správce osobních údajů, zpracovává na webu cookies potřebné pro fungování webových stránek a pro analytické účely a v případě vašeho souhlasu také pro retargeting. - Více informací

Souhlasím

# data[].attributes.attachment_link.description
Objevte, jak lze hned na jaře venku bádat, počítat, psát i číst, tvořit, běhat, řádit i žasnout.... Celý článek Jaké klíče sebou berete ven? Které se vám osvědčily a vydrží? Nabídka určovacích klíčů je opravdu veliká.... Celý článek Sněží? Nebo teprve bude? Rozhodně využijte všestranně použitelné bílé pomůcky až napadají.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaro nabízí venku řadu příležitostí.

Objevte, jak lze hned na jaře venku bádat, počítat, psát i číst, tvořit, běhat, řádit i žasnout....

Celý článek

Jaké klíče sebou berete ven? Které se vám osvědčily a vydrží? Nabídka určovacích klíčů je opravdu veliká....

Celý článek

Sněží? Nebo teprve bude? Rozhodně využijte všestranně použitelné bílé pomůcky až napadají. Vyzkoušejte je, než roztají. Vyrazit...

Celý článek

Provozovatel webu, TEREZA, vzdělávací centrum, z. ú., Haštalská 17, Praha 1, 110 00, jako správce osobních údajů, zpracovává na webu cookies potřebné pro fungování webových stránek a pro analytické účely a v případě vašeho souhlasu také pro retargeting. - Více informací

Souhlasím

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaro nabízí venku řadu příležitostí. Objevte, jak lze hned na jaře venku bádat, počítat, psát i číst, tvořit, běhat, řádit i žasnout.... Celý článek Jaké klíče sebou berete ven? Které se vám osvědčily a vydrží? Nabídka určovacích klíčů je opravdu veliká.... Celý článek Sněží? Nebo teprve bude?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vyzkoušejte i hravé tvoření s PUPENY na Jdeteven.cz . Dokonce tam najdete i návod jak pupeny na jaře ochutnat. Doporučujeme vyzkoušet i lekci, která hravě zkoumá větve i nabízí inspiraci k vyrábění. Venku se můžeme učit systematicky po celý rok. S metodickými postupy a materiály, které prověřily tisíce škol z celého světa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svezte se na vlně nové energie rozjetého jara

Svěží zelená, to je barva, která rozveselí vaše jarní dny

Nechte se vytáhnout hřejivými slunečními paprsky ze zimních nor. Stáhněte si náš seznam naplněný tipy na jarní aktvity venku i v teple domova.
Stáhnout jarní zážitky
Jak si u vás užíváte jaro? Budeme rádi, když nám pošlete své tipy nebo vlastní seznam, přidáme je do galerie nápadů.

TEREZA / vzdělávací centrum, z.ú.
Haštalská 17, 110 00 Praha 1
Tel.: (+420) 777 891 787

JDĚTE VEN koordinuje TEREZA, která se věnuje vzdělávání přes 40 let. V našich programech je zapojeno přes přes 800 škol, 100 000 žáků a přes 5 000 učitelek a učitelů.

Přispět 250 Kč

Pomozte nám dostat více dětí ven a šířit osvětu o důležitosti jejich kontaktu s přírodou.

# data[].attributes.attachment_link.description
Svezte se na vlně nové energie rozjetého jara Svěží zelená, to je barva, která rozveselí vaše jarní dny Nechte se vytáhnout hřejivými slunečními paprsky ze zimních nor. Stáhněte si náš seznam naplněný tipy na jarní aktvity venku i v teple domova. Stáhnout jarní zážitky Jak si u vás užíváte jaro?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O čem hra je:
Kuličky skutečně patří mezi nejstarší sporty v historii lidstva. Potvrzují to archeologické nálezy - například ve starověkém Egyptě byly v hrobkách nalezeny kuličky vyrobené z oblázků. Dříve se hrávalo s kuličkami vyrobenými nejčastěji z oblázků, jílu, kostí či mramoru. Právě mramor dal pravděpodobně kuličkám jejich název v angličtině (marble = anglicky mramor, marbles = anglicky kuličky).
Příprava:

Pytlík hliněných nebo skleněných kuliček

Jak na to:
Cílem hry je vyhrát co nejvíce kuliček. Hrají vždy dva hráči proti sobě. Připravte si důlek a 2 metry od důlku vyznačte čáru, od které se bude házet.

Před zahájením hry se dohodněte, kolik kuliček dáte do společného banku a kolika se bude na důlek házet (např. si ujednáte, že do banku vložíte po osmi kuličkách a házet budete čtyřmi).

Rozhoz: Začínáme tak, že oba hráči hodí od čáry k důlku jednu kuličku. Hráč, jehož kulička spadne do důlku nebo je u něj nejblíže, zahajuje hru.

Vezme z banku čtyři kuličky (jak bylo v našem případě dohodnuto) a hodí od čáry na důlek všechny své kuličky.
Jestliže všechny čtyři spadnou do důlku, hráč si je vezme a jsou jeho. Spadne-li do důlku jen část hozených kuliček, vracejí se všechny, které zůstaly ležet mimo důlek, zpátky do banku. A na kuličky v důlku má právo házející hráč jen tehdy, když jich tam je sudý počet(v našem případě dvě). Jestliže do důlku spadl lichý počet kuliček, dostane je soupeř!

Na řadě je teď soupeř. Také on si vyzvedne z banku čtyři kuličky a hodí je na důlek.

Dál se oba pravidelně střídají, dokud nejsou všechny kuličky rozebrané. Zůstane-li ve společném banku méně kuliček, než je potřeba k hodu na důlek, hra končí a zbývající kuličky zůstávají v banku na další hru. Před zahájením další hry se oba hráči mohou dohodnout na jiném vkladu do banku i na jiném počtu kuliček při házení na důlek.

Není to složité, zkrátka vyhrábněte patou důlek a začněte. Ono se to podá!

# data[].attributes.attachment_link.description
O čem hra je: Kuličky skutečně patří mezi nejstarší sporty v historii lidstva. Potvrzují to archeologické nálezy - například ve starověkém Egyptě byly v hrobkách nalezeny kuličky vyrobené z oblázků. Dříve se hrávalo s kuličkami vyrobenými nejčastěji z oblázků, jílu, kostí či mramoru.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nemusíte být mistr košíkaření - tenhle povedený ptáček vás totiž mile překvapí. Jeho výroba je tak rychlá, že stačí půlhodinka a na stole se vám urodí celé ptačí hejno.
Nejvíce času nakonec zabere jen hledání stromů nebo keřů, které vám poskytnou vhoný materiál na tuto jarní výzdobu v přírodním stylu. Udělajte si z hledání vrbiček rodinný výlet, sbalte vše co potřebujete do batohu a ptáčky můžete vyrábět rovnou na výletě.
Příprava:
čerstvé proutí (nejvíc se hodí vrba, ale použít lze i krvavou svídu, lísku nebo bez)

zahradnické nůžky,

nůžky,

vlna nebo nebo provázek.
Videonávod: Jak na to:
1. Nejdříve si nastříhejte delší proutky na tělíčko, budou stačit tak 3-4. Stočte je do tvaru těla a jeden z proutků trochu povytáhněte, vytvoříte tak křídlo. U ocásku proutky pevně svažte vlnou nebo provázkem a konce zarovnejte do stejné délky.

2. Pak střihněte menší proutky na hlavičku a u zobáčku je opět je pevně svažte.

3. Spojte hlavu s tělem

4. Přidejte provázek na zavěšení

5. Ptáček je připraven k odletu

# data[].attributes.attachment_link.description
Nemusíte být mistr košíkaření - tenhle povedený ptáček vás totiž mile překvapí. Jeho výroba je tak rychlá, že stačí půlhodinka a na stole se vám urodí celé ptačí hejno. Nejvíce času nakonec zabere jen hledání stromů nebo keřů, které vám poskytnou vhoný materiál na tuto jarní výzdobu v přírodním stylu.