# data[].attributes.body
Avatar of Živilė Šiaudvytienė
Živilė Šiaudvytienė
●

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dausinas - užpelkėjęs ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 2 km į šiaurės rytus nuo Kražių. Ilgis šiaurės - pietų kryptimi 1,13 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 135,8 m. Beveik visas vandens paviršius užžėlęs vandens augalais, faktiškai virtęs pelke. Krantai pelkėti, lėkšti. Ežere yra 0,23 ha sala. Aplinkui plyti apie 110 ha pelkė. Dausinu prateka upelis į Obelynės upelį ( Kražantės intakas, Dubysos baseinas).

1967 m. ežeras paskelbtas ornitologiniu draustiniu.

Vandevardis Daũsinas laikomas neaiškios kilmės, galimai kilęs iš tokios pat pavardės, arba nuo žodžių dusti („trokšti, švinkti"), dausos („rojus"), dusa („ramybė, snaudulys").

# data[].attributes.attachment_link.description
Dausinas - užpelkėjęs ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 2 km į šiaurės rytus nuo Kražių. Ilgis šiaurės - pietų kryptimi 1,13 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 135,8 m. Beveik visas vandens paviršius užžėlęs vandens augalais, faktiškai virtęs pelke. Krantai pelkėti, lėkšti. Ežere yra 0,23 ha sala.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karklėnų ežeras

Ežeras nuo rytinio kranto

Vieta

Kelmės raj., Lietuva

Plotas

0,445 km²

Kranto linijos ilgis

3,39 km

Įteka

bevardis upelis

Išteka

bevardis upelis

Karklėnų ežeras - ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 7,5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, 1,5 km į pietryčius nuo Karklėnų. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 1,1 km, plotis iki 0,65 km. Altitudė 148,1 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę mišku. Iš rytų prieina Spirgių miškas, į vakarus plačiai nusidriekia Karklėnų pelkė. Šiaurinėje ežero dalyje yra salelė (0,05 ha). Šiaurrytine pakrante eina kelias .

Įteka ir išteka po upelį ( Dubysos intako Kražantės baseinas).

Prie pietinio ežero kranto įsikūręs Pažerio kaimas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Karklėnų ežeras Ežeras nuo rytinio kranto Vieta Kelmės raj., Lietuva Plotas 0,445 km² Kranto linijos ilgis 3,39 km Įteka bevardis upelis Išteka bevardis upelis Karklėnų ežeras - ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 7,5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, 1,5 km į pietryčius nuo Karklėnų.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šventragių ąžuolas - senas saugomas paprastasis ąžuolas, augantis Kelmės rajone, Šventragių kaime, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, laukuose tarp Šventragių miško ir kelio . Paminklinis medis kelio nuorodomis ar kita informacija nepažymėtas. Kalvotoje vietovėje iš toliau nematomas, auga už 0,4 km į rytus nuo kaimo trobų ir autobusų stotelės.

Aplinkiniuose miškuose yra ir daugiau senų ąžuolų. Apie 500 m į vakarus nuo šio ąžuolo, priešingoje kelio pusėje yra alkvietė, kurioje išlikęs padavimuose minimo ąžuolo kelmas.

Šventragių ąžuolas saugomas valstybės nuo 1968 m., yra botaninis gamtos paveldo objektas.

Identifikavimo kodas: 0310505010031

Medžio rūšis: paprastasis ąžuolas (Quercus robur L.)

Medžio aukštis: 19,5 m

Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje: 4,9 m

Amžius: neskelbiama

# data[].attributes.attachment_link.description
Šventragių ąžuolas - senas saugomas paprastasis ąžuolas, augantis Kelmės rajone, Šventragių kaime, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, laukuose tarp Šventragių miško ir kelio . Paminklinis medis kelio nuorodomis ar kita informacija nepažymėtas. Kalvotoje vietovėje iš toliau nematomas, auga už 0,4 km į rytus nuo kaimo trobų ir autobusų stotelės.

# data[].attributes.attachment_link.title
Akmuo su "Dievo pėda" | visitsiauliai.lt

# data[].attributes.attachment_link.description
Pašilės akmuo su "Dievo pėda". Tai mitologinis akmuo su pėdą primenančiu įdubimu, dar vadinamas Pono Dievo Grabu. Akmuo stūkso Pašilės...

# data[].attributes.attachment_link.title
Karklėnalių piliakalnis | pamatykLietuvoje.lt - kelionių po Lietuvą portalas

# data[].attributes.attachment_link.description
Dar vadinamas Biržkalniu. Gana masyvi, pailga Š - P kryptimi atskira kalva, juosiama bevardžio upelio, kuris dabar yra patvenktas ir virtęs tvenkiniu. Piliakalnio aikštelė apie 22 m ilgio ir 15 m pločio, šlaitai gana status, iki 14 m aukščio. Datuojamas I tūkst. Kalva apaugusi lapuočių mišku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Šilgalio piliakalnis | pamatykLietuvoje.lt - kelionių po Lietuvą portalas

# data[].attributes.attachment_link.description
Šilgalio piliakalnis (Pilikė) įrengtas Ringio dešiniajame krante esančioje atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga ŠR - PV kryptimi, 23×15 m dydžio. Šlaitai vidutinio statumo, 6 - 7 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkst. Apaugęs lapuočiais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kultūrinę vertę turintis Kelmės rajono piliakalnis. Dar vadinamas Piltine. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. V ir Š šlaitai žemesni ir nuolaidesni. Šlaitai vidutinio statumo, 12 m aukščio. Aikštelėje buvo rasta anglių, puodų šukių, įvairių geležinių dirbinėlių. Piliakalnis datuojamas I tūkst. pirmąja puse. Piliakalnis labia apardytas arimų, trianguliacijos bokšto. Dabar apaugęs lapuočiais.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bukantiškės piliakalnis | pamatykLietuvoje.lt - kelionių po Lietuvą portalas

# data[].attributes.attachment_link.description
Kultūrinę vertę turintis Kelmės rajono piliakalnis. Dar vadinamas Piltine. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. V ir Š šlaitai žemesni ir nuolaidesni. Šlaitai vidutinio statumo, 12 m aukščio. Aikštelėje buvo rasta anglių, puodų šukių, įvairių geležinių dirbinėlių. Piliakalnis datuojamas I tūkst. pirmąja puse. Piliakalnis labia apardytas arimų, trianguliacijos bokšto. Dabar apaugęs lapuočiais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Galinių piliakalnis su gyvenviete, Papušys, Pilikė (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A1321K, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR424) - piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Mietkalnio ir Galinių kaimų, Kražių seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Kražiai - Akmeniai Galiniuose pravažiavus kanalą, pasukus dešinėn į pietryčius per laukus, kanalo gale - dešinėn į pietvakarius - iš viso 1,1 km, yra laukų gale.

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė apvali, 20 m skersmens, apjuosta pylimu, kuris geriausiai išlikęs šiaurinėje pusėje, kur yra 16 m ilgio, iki 1,5 m aukščio, 16 m pločio. Šlaitai vidutinio statumo, 8-9 m aukščio. Piliakalnis apardytas arimų, apaugęs eglėmis ir krūmais.

Pietrytinėje piliakalnio papėdėje 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta grublėtos keramikos. Tokia pati keramika buvo rasta ir Papilių piliakalnyje (Paklibakių gyvenvietėje), yra manoma, jog pastaroji gyvenvietė, buvo vienalaikė su netoliese esančiu kapinynu.

Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.

Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.129.

Bronius Dakanis. Kelmės rajono archeologijos paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1988 ir 1989 metais. V.,1990. P.184

Mykolas Michelbertas. Seniausia Kelmės krašto praeitis // Kelmės kraštas.- V.,1997. P.25.

# data[].attributes.attachment_link.description
Galinių piliakalnis su gyvenviete, Papušys, Pilikė (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A1321K, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR424) - piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Mietkalnio ir Galinių kaimų, Kražių seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Kražiai - Akmeniai Galiniuose pravažiavus kanalą, pasukus dešinėn į pietryčius per laukus, kanalo gale - dešinėn į pietvakarius - iš viso 1,1 km, yra laukų gale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karklėnų dvaras

Buvusios mokyklos pastatas, iškilęs ant dvaro rūmų pamatų

Vieta

Mokyklos g. 9, Karklėnai, Kelmės rajonas

Bajorų giminės

Šemetos, Žukai, Puzirauskiai

Parkas

Parko fragmentai

Pastatų būklė

Svirno liekanos

Karklėnų dvaras - buvusio dvaro sodyba, esanti Karklėnuose, Kražių seniūnijoje, Kelmės rajone, šalia kelio . Pastaruoju metu čia veikė Karklėnų pagrindinė mokykla, uždaryta 2020 m. Mokyklos pastatas, panašus į buvusio dvaro rūmus, pastatytas ant pastarojo išlikusių pamatų, vėliau prie jo įrengtas mokyklos priestatas. Dvarvietėje prižiūrimas parkas, stūkso akmeninio svirno liekanos.

Minima, jog 1499 m. Karklėnų dvaras priklausė Šemetoms. Istorikės Jūratės Kiaupienės žiniomis, išmirus vyriškai Žemaitijos seniūnų Kęsgailų giminės šakai, didžioji dalis jų žemaitiškų valdų atiteko Mykolo Kęsgailos dukterų sūnums Šemetoms ir Zavišoms. Todėl galima teigti, jog Šemeta (vardas nežinomas) paveldėjo Karklėnų dvarą iš savo senelio M. Kęsgailos, turtingiausio žemvaldžio Žemaitijoje.

Senieji karklėniškiai prisimena, kad nuo seno dvare veikęs bravoras ( spirito varykla), nešęs didelį pelną dvarininkui. Kiekvienas valstiečio kiemas privalėjo nupirkti iš dvaro nustatytą kiekį spirito per metus. Samdomi darbininkai mokėjo pinigais, kiti atidirbdavo dvaro laukuose.

Po Šemetų Karklėnų dvarą perėmė ir valdė lenkų didikai Žukai. Po 1863 m. sukilimo dvarininko, sukilimo dalyvio Jono Žuko likimas nežinomas.

Vėliau dvaras priklausė rusui Romanui Puzirauskiui. Apie 1870 m. mirė pirmoji žmona Laura Puzirauskienė (Firks). Ji buvo katalikė, pagimdė 5 vaikus, buvo palaidota Karklėnų katalikų kapinėse. Po jos R. Puzirauskis vedė savo vaikų guvernantę vokietę Stankievič iš Rygos. Susilaukė dviejų vaikų - Vladimiro ir Sofijos. Vėliau Stankievič susirgo, išvyko gydytis į Rygą ir į Karklėnus nebegrįžo. Vladimirą su Sofija užaugino jos sesuo Henrieta Stankievič. R. Puzirauskis mirė 1888 m. (ši data iškalta antkapyje). Jo, kaip stačiatikio, Karklėnų klebonas nelaidojo katalikų kapinėse. Duktės Sofijos rūpesčiu tėvą palaidojo dvaro pušynėlyje, už Karklėnų kapinių.

Sofija Puzirauskaitė paveldėjo 981 ha žemės. Ji didžiąją dalį dvaro išpardavinėjo vietiniams ūkininkams dar prieš žemės reformą 1923 m. Galutinai dvarininkė pasiliko su 80 ha, nes dalis Karklėnų žemės buvo paimta į valstybės fondą. Po Antrojo pasaulinio karo S. Puzirauskaitė pasitraukė iš dvaro ir nebegrįžo. Dvare likę jos buvę tarnai ir kumečiai dvarą nugyveno, per keletą metų jis virto griuvėsiais. 1957 m. ant buvusio dvaro pamatų pastatytas mūrinis namas, panašus į buvusį dvarą. Jame įsikūrė vietos vidurinė mokykla. Didėjant mokinių skaičiui pristatytas dviaukštis mokyklos priestatas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Karklėnų dvaras Buvusios mokyklos pastatas, iškilęs ant dvaro rūmų pamatų Vieta Mokyklos g. 9, Karklėnai, Kelmės rajonas Bajorų giminės Šemetos, Žukai, Puzirauskiai Parkas Parko fragmentai Pastatų būklė Svirno liekanos Karklėnų dvaras - buvusio dvaro sodyba, esanti Karklėnuose, Kražių seniūnijoje, Kelmės rajone, šalia kelio . Pastaruoju metu čia veikė Karklėnų pagrindinė mokykla, uždaryta 2020 m.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pašilės Šv. Jurgio bažnyčia stovi Pašilės miestelyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kaltinėnų. Liaudies architektūros formų.

# data[].attributes.attachment_link.description
Linkaučių koplyčia - nenaudojama mūrinė koplyčia su laidojimo rūsiu, esanti Linkaučių kaime, Kražių seniūnijoje, Kelmės rajone. Ji stūkso prie kelio , 4 km į šiaurės vakarus nuo Kražių. Statinys su užmūrytomis durų angomis, užkaltais langais, seniai remontuotu stogu, prižiūrima aplinka.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šiandien Kražiuose veikiančio muziejaus pamatai pradėti lipdyti 1966 m., kuomet švenčiant Kražių vidurinės mokyklos 350 metų jubiliejų, mokyklos mokytojų kolektyvas parengė ekspoziciją "Kražių mokyklos kelias". Nuo 1969 m. įkuriamas mokyklos muziejėlis, kuris dar po 7 metų perkeliamas į Kražių kolegijos pastatą, bet čia jis veikė neilgai. Prakiurus kolegijos stogui, neatitinkant saugumo reikalavimų, muziejus buvo uždarytas. 1987 m. su tais pačiais eksponatais įkuriamas muziejus naujose patalpose - buvusiame apylinkės pastate. Šiame pastate Kražių kraštotyros muziejus veikė iki 2008 m.

2008 m. restauravus buvusios Kražių kolegijos pastatą, duris lankytojams atvėrė daugiafunkcinis Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centras. Į naujas patalpas perkeltas ir senasis muziejus. Atrestauruotame kolegijos pastate įsikūrusiame muziejuje galima plačiau sužinoti apie Kražių miestelio bei jėzuitų įkurtos kolegijos istorija.

Muziejuje nuolat veikiančios ekspozicijos: Kražių miestelio urbanistinė raida, Kražių jėzuitų kolegija (1616 - 1773), Vilniaus universitetinė Kražių gimnazija (1817 - 1844), Kražių skerdynės, Kražių istorija nuo 1918 m., Jotvingių kryžiaus riterių ordinas (1487-2010).

# data[].attributes.attachment_link.title
Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejus | pamatykLietuvoje.lt - kelionių po Lietuvą portalas

# data[].attributes.attachment_link.description
Šiandien Kražiuose veikiančio muziejaus pamatai pradėti lipdyti 1966 m., kuomet švenčiant Kražių vidurinės mokyklos 350 metų jubiliejų, mokyklos mokytojų kolektyvas parengė ekspoziciją "Kražių mokyklos kelias". Nuo 1969 m. įkuriamas mokyklos muziejėlis, kuris dar po 7 metų perkeliamas į Kražių kolegijos pastatą, bet čia jis veikė neilgai.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kriaučiaus akmuo - masyvus riedulys Kelmės rajone, Pakražančio seniūnijoje, Vileikių kaime. Riedulys guli plyname ariamame lauke, prie Kražių- Jauniškės kelio, beveik ant aptakios 157 m aukščio kalvos viršaus. Šis riedulys yra trečias pagal dydį Lietuvoje. Gamtos paminklu paskelbtas 1990 m.

Apibūdinimas

Riedulio ilgis - 7,84 m, plotis - 7,65 m, aukštis - > 4 m, didžiausia horizontali apimtis - 23,2 m. Riedulio forma netaisyklinga, iš viršaus žvelgiant šiek tiek trikampiška, palyginti neblogai apzulinta; paviršius gana aptakus, turi, parvelkant riedulį, su storais lynais apibrūžintų vietų. Riedulį sudaranti uoliena - biotitinis-granitinis granitogneisas, melsvai pilkas su rusvom, rausvom dėmėm. Tiriant šlifą, nustatyti šie mineralai: plagioklazas, mikroklinas, kvarcas, granatas ir biotitas, cirkonas, apatitas. Kristalinių grūdelių dydžiai: mikroklino - iki 25 mm, kvarco - iki 5 mm, plagioklazo - 0,1-5 mm, granato ir biotito - iki 2 mm.

Šis riedulys (tiksliau virš žemės paviršiaus prasikišusi nedidelė viršutinė jo dalis) vietos gyventojams buvo senai žinoma. Tačiau tik 1974 m. čia dirbę melioratoriai pirmąkart buldozeriu prastumdė žemę ir plačiau atidengė riedulio nugarą. 1985 m. akmuo dar labiau buvo atkastas, užsimota jį žūtbūt iškelti į paviršių, paskelbti gamtos paminklu, padaryti prieinamu lankytojams. Keletą metų niekaip nepavyko iš vietos pajudinti apie 600 tonų sveriančio riedulio. 1989 m., panaudojus iš Mažeikių naftos gamyklos pasiskolintus skriemulių blokus su rankos storumo lynais ir dviem į žemę įkasamais inkarais, pavyko riedulį ištempti į paviršių ir nuvilkti iki artimiausios Vileikių kaimo kalvelės.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kriaučiaus akmuo - masyvus riedulys Kelmės rajone, Pakražančio seniūnijoje, Vileikių kaime. Riedulys guli plyname ariamame lauke, prie Kražių- Jauniškės kelio, beveik ant aptakios 157 m aukščio kalvos viršaus. Šis riedulys yra trečias pagal dydį Lietuvoje. Gamtos paminklu paskelbtas 1990 m. Riedulio ilgis - 7,84 m, plotis - 7,65 m, aukštis - > 4 m, didžiausia horizontali apimtis - 23,2 m.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vėjinės tvenkinys - tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 1 km į vakarus nuo Kražių. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį ( Kražantės intakas) 1,7 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę - 0,84 km, plotis - iki 0,54 km. Altitudė 149 m. Krantai aukštoki. Aplinkui daugiausia plyti pievos ir dirbami laukai.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kražių senosios žydų kapinės | pamatykLietuvoje.lt - kelionių po Lietuvą portalas

# data[].attributes.attachment_link.description
2,5 ha plote, netoli Kražių miestelio, Kražių žydų bendruomenė turėjusi savąsias kapines.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vytauto kalnas. Vytautas hill. Kražiai town

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kražiai ( žem. Kražē) - miestelis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie kelio Kelmė- Varniai, 16 km į vakarus nuo Kelmės. Urbanistikos paminklas. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras.

Stovi Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia, veikia Kražių gimnazija, kraštotyros muziejus, paštas (LT-86026). Iš Kražių kolegijos išlikęs moksleivių bendrabutis (bursa; XVII a. gotikos ir renesanso bruožų), Radvilų pilies liekanos. Link Medžiokalnio veda tautodailininkų medžio skulptūrų alėja (nuo 2003 m.).

Kražiai įsikūrę Žemaičių aukštumoje, per miestelį teka dešinysis Dubysos intakas Kražantė. Plentais susisiekiama su Nemakščiais, Stulgiais, Bijotais, Kaltinėnais, Karklėnais, Užvenčiu, Pakėviu ir kitais senaisiais Žemaitijos miesteliais. Kražių šiauriniame pakraštyje yra Kražių Medžiokalnio botaninis draustinis, 0,5 km į pietus nuo miestelio gamtos paminklas - Greitiškės ąžuolas.

Medžiokalnyje ąžuole esą gyvenusi medžioklės ir miškų globėja deivė Medeinė. Po krikščionybės įvedimo ąžuolyną iškirto, o aukuro vietoje Vytautui paliepus pradėta statyti Kražių bažnyčia. Dabar miestelyje kasmet rugpjūčio mėnesį vyksta Šv. Roko atlaidai.

Kražių žemė pirmąkart minima 1253 m. kaip Crase, gyvenvietė - 1385 m., Kražių pilis apie 1394 m., Kražių valsčius apie 1410 m. XVI a. pradžioje Ldk Vytautas Žemaičių seniūnų paskyrė Mykolą Kęsgailą, kuris rezidavo Kražiuosie ir 1416 m. pastatydino vieną pirmųjų Žemaitijoje Kražių bažnyčią, sudegusią po 60 metų. Nuo 1480 m. Kražiai vadinami miesteliu, yra 1529- 1567 m. neprivilegijuotų Lietuvos miestų sąrašuose. XVI a. viduryje įsteigta pradžios mokykla. Nuo XV a. pradžios iki 1556 m. Kražius valdė Kęsgailos, po 1559 m. atiteko Radviloms. Mikalojus Radvila Juodasis 1565 m. pastatydino mūrinę pilį. Nuo 1566 m. pavieto centras, iki XVI a. pabaigos Kražiuose rinkdavosi Žemaičių bajorų seimeliai. Nuo 1570 m. (?) veikė kunigų seminarija, 1740 m. iškelta į Varnius.

XVII a. pradžioje Kražiai tapo kontrreformacijos židiniu; 1607 m. įsikūrė jėzuitų, 1639 m. - benediktinių vienuolynai. 1757- 1763 m. pastatyta bažnyčia, dėl kurios 1893 m. įvyko Kražių skerdynės. 1758 m. įkurtas marijavičių vienuolynas.

1614 m. įsteigta jėzuitų Kražių kolegija - pagrindinis Žemaitijos ugdymo ir švietimo centras. Kražių kolegijos biblioteka, įsteigta 1608 m. jėzuitų misijoje, buvo viena didžiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos bibliotekų. XVII a. - XVIII a. veikė Kražių mokyklos teatras; pastatyta apie 30 vaidinimų. XVIII a. pabaigoje Kražių mokykloje mokėsi keli šimtai mokinių. Kražių kolegijoje dėstė Lietuvos baroko poetas Motiejus Kazimieras Sarbievijus. 1817 m. kolegiją perėmė Vilniaus universitetas ir ją perorganizavo į pirmąją pasaulietinę gimnaziją Lietuvoje. 1823 m. gimnazijoje veikė anticarinė moksleivių organizacija „Juodieji broliai". 1844 m. gimnaziją perkėlus į Kauną ir patys Kražiai neteko buvusios reikšmės.

XVII a. viduryje ir XVIII a. pradžioje Kražiai nukentėjo per karus. 1667 m. Kražių paviete buvo 249 bajorų dūmai. 1765 m. buvo 64 smuklės, 1790 m. - 160 sodybų. 1780 m. Kražiai gavo dviejų turgų ir trijų prekymečių privilegiją. 1780 m., 1807 m., 1845 m. ir 1847 m. miestelis degė.

1779 m. Kražiuose vyko Žemaitijos žydų suvažiavimas. 1863 m. Kražių vikaras Vladislovas Dembskis organizavo sukilėlius apylinkėse, Kražių bažnyčioje skaitė sukilėlių manifestą, ragino dėtis prie sukilėlių, nepaklusti Rusijos imperijos valdžiai. Draudžiamąją lietuvių kalba spaudą apylinkėse platino V. Čižauskas ir kiti knygnešiai.

Kražių skerdynės

1893 m. caras įsakė uždaryti Kražių benediktinių vienuolyną. Gyventojai pasipriešino net atvykusiam Kauno gubernatoriui N. Klingenbergui. Kražių bažnyčios šventoriuje įvyko vietinių gyventojų katalikų susirėmimas su Rusijos caro kazokais iš Varnių, pasibaigęs 9 tikinčiųjų mirtimi, 54 sužeidimais, ir 150 žmonių įkalinimu. Visgi vietiniai žmonės laimėjo kovą prieš bažnyčios uždarymą, o Kražių skerdynių įvykis atkreipė pasaulio dėmesį į Lietuvą ir sušvelnino Rusijos caro antikatalikišką politiką, kartu žadindamas ir lietuvišką tautinę savimonę. Dar ir dabar sakoma, kad bažnyčioje išlikęs suolas, menantis kraupius skerdynių įvykius - esą prie jo kazokai buvo pririšę arklius, kai įjojo bažnyčion.

1803- 1950 m. Kražiai buvo valsčiaus, vėliau - apylinkės centras, Kražių kolūkio centrinė gyvenvietė. 1937 m. atidaryta biblioteka. 1941 m. liepos-rugsėjo mėn. Kuprės miške ir Pamedžiokalnio kaime vokiečių okupacinės administracijos nurodymu sušaudyta apie 350 Kražių gyventojų žydų. Po Antrojo pasaulinio karo apylinkėse veikė Kęstučio apygardos Birutės rinktinės partizanai.

1993 m. patvirtintas Kražių herbas.

Pavadinimo kilmė

Miestelio vardo kilmė nėra aiški. Labiausiai tikėtina, kad vardas atsirado nuo Kražantės upės, bet visiškai neaišku, kodėl jis taip sutrumpėjo (tapo ne Kražančiais, bet Kražiais). Gali būti, kad anksčiau upė turėjo sinoniminį vardą - Kražė ar Kražis, bet rašytiniuose šaltiniuose tai neaptinkama.

Be to, liaudies etimologija pavadinimą sieja ir su esą čia senovėje gyvenusiu Gražiu.

Architektūra

Miestelio planas mišrus. Yra 3 aikštės. Sakralinių pastatų ansamblis:

Vėlyvojo baroko Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia, pastatyta 1763 m., architektas Tomas Žebrauskas, baigė amatininkas Treceris. Bažnyčioje yra vertingas barokinis altorius su skulptūromis (XVIII a. antra pusė) ir paveikslas „Švč. Mergelės Marijos Ėmimas į dangų" su aptaisas, ornamentuotas kryžius, medinis suolas (visi XIX a.).

Šventoriaus tvora su vartais, XVIII a. vidurys.

Akmens mūro Šv. Roko koplyčia, XIX a. vidurys, yra paveikslas „Šv. Jurgis" (XVIII a. antra pusė), medinė Jono Nepomuko skulptūra (XIX a.).

Akmens mūro senųjų Kražių kapinių koplyčia, XIX a. vidurys.

Renesansinis dviaukštis kolegijos pastatas - bursa; manoma, pastatyta 1693 m. vienintelis išlikęs mokyklos ansamblio pastatas.

Žymūs žmonės

1. Dalia Puodžiukienė, Antanas Tyla. Kražiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). - Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 743 psl.

2. Jonas Ochmanskis. Senoji Lietuva. Vilnius: Mintis, 1996.

3. Algimantas Miškinis. Kražiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). - Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 743 psl.

Kražiai. Mūsų Lietuva, T. 4. - Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1968. - 511 psl.

Algimantas Miškinis. Vakarų Lietuvos miestai ir miesteliai / Lietuvos urbanistinis paveldas ir jo vertybės, t. 3 kn. 1, Vilnius, 2004.

Kražių portretas: fotoalbumas (sud. Mindaugas Kavaliauskas; teksto autorius Egidijus Aleksandravičius). - Kaunas: Šviesos raštas, 2009. - 152 p.: iliustr. - ISBN 978-609-8032-02-4

# data[].attributes.attachment_link.description
Kražiai ( žem. Kražē) - miestelis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie kelio Kelmė- Varniai, 16 km į vakarus nuo Kelmės. Urbanistikos paminklas. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia, veikia Kražių gimnazija, kraštotyros muziejus, paštas (LT-86026). Iš Kražių kolegijos išlikęs moksleivių bendrabutis (bursa; XVII a.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centras

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vytauto kalnas įsiterpęs tarp Kražantės, Dausyno ežero ir Medžiokalnio. Istorikai ir archeologai teigia, jog čia, šio kalno papėdėje, buvusi sena gyvenvietė, čia gyvavusi dar prieš 4000 metų. O XII a. šiame kalne galėjusi stovėti karinė tvirtovė.

Daugelis įrodinėja, kad Vytauto kalnas buvęs labai patogus vietos gyventojams čia įkurti alką - pagonių kulto vietą, kurioje buvęs pastatytas aukuras, o jame kūrenosi šventoji ugnis. Vytauto kalne žmonės dievams ir protėviams aukodavę aukas, čia veikusios ir pagoniškos kapinės. Neatsitiktinai būtent šiame kalne Didysis kunigaikštis Vytautas liepęs pastatyti vieną pirmųjų krikščioniškų šventyklų Žemaitijoje. Šiandien įrodyta, kad pirmosios tokios bažnyčios buvo statomos alkvietėse. Todėl ir Šv. Mykolo Arkangelo bažnyčia iškilo ant tos pačios, kražiškiams šventos vietos (1416 m.). Minėta šventovė buvo net penkis kartus atstatoma, nes dažni gaisrai jas sunaikindavo. Tačiau po 1941 m. birželio 25 - osios gaisro bažnyčia atstatyta nebuvo.

Šiandien visi, norintys apžvelgti Kražius, kopia 50 akmeninių pakopų laiptais į Vytauto kalną. Čia, archaiškiausiame archeologijos paminkle, tebestovi dar iš griūvančios jėzuitų bažnyčios sienų plytų apie 1852 m. statyta mūrinė varpinė.

Adresas: Kražiai, Kelmės r.

Kražių Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčios 3D rekonstrukcija:
https://www.youtube.com/watch?v=SRBYniQtUpw

# data[].attributes.attachment_link.description
Vytauto kalnas įsiterpęs tarp Kražantės, Dausyno ežero ir Medžiokalnio. Istorikai ir archeologai teigia, jog čia, šio kalno papėdėje, buvusi sena gyvenvietė, čia gyvavusi dar prieš 4000 metų. O XII a. šiame kalne galėjusi stovėti karinė tvirtovė. Daugelis įrodinėja, kad Vytauto kalnas buvęs labai patogus vietos gyventojams čia įkurti alką - pagonių kulto vietą, kurioje buvęs pastatytas aukuras, o jame kūrenosi šventoji ugnis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kražių seniūnija

Seniūnijos būstinė

Savivaldybė

Kelmės rajono savivaldybė

Centras

Kražiai

Gyventojai (2011)

2 676

Plotas

255 km²

Tankumas (2011)

10,5 žm./km²

Gyvenvietės

151

Kražių seniūnija yra Kelmės rajono pietvakariuose.

Seniūnijoje veikia M. K. Sarbievijaus kultūros centras, ambulatorija, 2 medicinos punktai, 3 bažnyčios, 3 civilinės kapinės, gimnazija su pradinio ugdymo skyriumi, pagrindinė mokykla, keletas individualių įmonių ir akcinių bendrovių.

Gyvenvietės

Seniūnaitijos

2009 metais savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T-381 ( 2008 m. lapkričio 26 d.) įsteigtos 6 seniūnaitijos:

Butkiškės seniūnaitija: Adošiškės vs., Aukštmiškės k., Baublių k., Bielsiškių k., Burbiškės k., Butkiškės k., Dausyniškės k., Dvarviečių k., Ganyprovos k., Juodeikių k., Kakoniškės k., Katiliškės II k., Kaupų k., Kiaunariškių k., Lyvoniškių k., Mietkalnio k., Pakalniškių II k., Pakuprių k., Sodalės II k., Žibuoklių k.;

Karklėnų seniūnaitija: Bukantiškės k., Drūkteniškės k., Eidintiškių k., Ejučių k., Yvolių k., Karklėnų mstl., Keimarinės k., Kupšelių k., Lentinės vs., Paalksnių k., Paplėksnių k., Paežerio II k., Pečiulių k., Spirgių k., Vilkaušų k., Getautiškių k., Pavikalnio vs., Molupių k., Padubulio k., Kumpelkės k., Mažoniškės k., Žaldvario vs., Sendvarių k., Padvario vs.;

Kražių seniūnaitija: Adampolės k., Brukų k., Brukalių k., Burnių k., Gerletiškės k., Greitiškės k., Grumblių k., Jauniškės kd., Jautakiškių k., Kalvių k., Kamariškių k., Kaščiukų k., Katiliškės k., Kirpkalnio k., Kražių mstl., Lenkviečių k., Obelyno vs., Paberžinės vs., Pakalniškių k., Pamedžiokalnio k., Paplūščių k., Papušio k., Paežerio k., Plūščikių k., Pupėnų k., Raudgirio k., Savitiškės k., Slabados k., Smiltynės k., Sodalės k., Spingės k., Stūpkalnio k., Šeškinių k., Užmedžiokalnio k., Užmiškio k., Vaišviliškių k., Vaitkiškių k., Vėjinės k., Visgaudų k.;

Pašilės seniūnaitija: Baltrušiškių k., Beračkų k., Dargiškės k., Gudauskinės k., Kareivų vs., Karyznų k., Kepalių k., Klibalių k., Liaudos k., Pakalniškių IV k., Pašilės mstl., Putramentiškės k., Skęstiškės k., Skruzdėlynės vs., Šilgalio k., Tamkių k., Vabaliuko k., Vejų k.;

Petrališkės seniūnaitija: Albinavos k., Ąžuolynės k., Burciškės k., Daukintiškės k., Gedminių k., Giedrupių k., Gorainių k., Gricaičių k., Janapolės k., Jankiškės k., Jurkaičių k., Kalnyčios k., Kepalių k., Kirkučių k., Kletiškės k., Linkaučių k., Lingaviškės k., Maldaginės k., Pagių k., Paginskių k., Pakalniškių III k., Petrališkės k., Radiškės k., Sauslaukio k., Syderiškių k., Spirgiukų k., Stankiškės k., Šaltropių k., Šventragių k., Vaišviliškių k., Varlakojų k., Voriškės k., Žukaičių k., Butvilų k., Vaiguvalės kd., Skaudvilų k.;

Vašilėnų seniūnaitija: Karklėnalių k., Pagirgždūčio k., Vašilėnų k., Girelės k., Kryžiškės k., Miškinių k., Valikiškės k., Pąspasčio k.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kražių seniūnija Seniūnijos būstinė Savivaldybė Kelmės rajono savivaldybė Centras Kražiai Gyventojai (2011) 2 676 Plotas 255 km² Tankumas (2011) 10,5 žm./km² Gyvenvietės 151 Kražių seniūnija yra Kelmės rajono pietvakariuose. Seniūnijoje veikia M. K. Sarbievijaus kultūros centras, ambulatorija, 2 medicinos punktai, 3 bažnyčios, 3 civilinės kapinės, gimnazija su pradinio ugdymo skyriumi, pagrindinė mokykla, keletas individualių įmonių ir akcinių bendrovių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kražių miestelio kapinės

El.pašto adresas

rolandas.karciauskas@kelme.lt

Google maps

Rodyti Google Maps

Waze

Rodyti Waze

Svetainės adresas

http://www.kelme.lt

Adresas

M. Valančiaus g. 59, Kražių mstl.,

Telefono numeris

8 427 60012

Informacija prieinama per

Kelmės rajono savivaldybės administracija

CEMETY įsipareigoja saugoti ir gerbti jūsų privatumą. Skaityti daugiau Mūsų privatumo politika nustato pagrindą, kuriuo remiantis mes tvarkysime jūsų asmens duomenis, kuriuos mes iš jūsų gauname arba kuriuos jūs pateikiate. Prašome atidžiai perskaityti privatumo politiką, kad suprastumėte mūsų požiūrį ir praktiką tvarkant jūsų asmens duomenis ir tai, kaip mes juos tvarkome. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos 2016 m. balandžio 27 d. reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) bei kitas taikomas duomenų tvarkymo taisykles, duomenų valdytojas yra SIA „CEMETY", registracijos Nr. 40103618951, registruotas Straumēni 3-15, Zaķumuiža, Ropažu parapija, Latvija, LV-2133. Jei jūs turite kokių klausimų dėl jūsų duomenų ir kaip mes juos tvarkome, prašome rašyti mums el. paštu info@cemety.lv , info@cemety.lt arba mūsų adresu.

# data[].attributes.attachment_link.title
CEMETY - Lietuvos kapinių informacijos skaitmeninimo ir duomenų valdymo sistema

# data[].attributes.attachment_link.description
El.pašto adresas rolandas.karciauskas@kelme.lt Google maps Rodyti Google Maps Waze Rodyti Waze Svetainės adresas http://www.kelme.lt Adresas M. Valančiaus g. 59, Kražių mstl., Telefono numeris 8 427 60012 Informacija prieinama per Kelmės rajono savivaldybės administracija CEMETY įsipareigoja saugoti ir gerbti jūsų privatumą.

# data[].attributes.location_name
Kražių gimnazija, S. Dariaus ir S. Girėno gatvė, Kražiai, Lithuania

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kražių Žygimanto Liauksmino gimnazija - dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kražiuose ( Kelmės raj.), S. Dariaus ir S. Girėno g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio I ir II dalies, vidurinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190093592. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

Gimnazija pavadinta Žemaitijoje gimusio teologo, vieno pirmųjų Vilniaus universiteto profesorių lietuvių Žygimanto Liauksmino (1596/1597-1670) vardu.

Filialai:

1614 m. įsteigta jėzuitų Kražių kolegija - pirmoji Žemaičiuose aukštesnioji mokykla. Kolegijoje mokytojavo jėzuitai studentai. Poetiką ir sintaksę kolegijoje dėstė lotynų kalba rašęs poetas Motiejus Kazimieras Sarbievijus (1595-1640), teologijos daktaras Albertas Kojalavičius-Vijūkas (1609-1677), istorikas, vėliau Vilniaus akademijos profesorius ir rektorius. Kražiuose yra buvusi ir aukštoji teologijos bei filosofijos mokykla. Joje studijavo patys jėzuitai, bet gilino žinias ir norintieji aplinkiniai kunigai ar klierikai. Nors svarbiausių teologinių studijų centras buvo Vilniuje, Kražiuose žemaičiai galėjo baigti mokslus ir net gauti daktaro laipsnį. Kražiuose jis buvo suteiktas penkiems asmenims. Nuo XVII a. pradžios iki 1740 m. veikė ir kunigų seminarija, vėliau ji perkelta į Varnius.

1773- 1817 m. Kražiuose veikė apygardinė mokykla. Tikybos pamokos buvo perkeltos į bažnyčią sekmadieniais, o vietoj jų įvestas dorovės mokslas. Apygardinėje mokykloje mokydavosi iki 500 mokinių. 1817 m. mokyklą iš karmelitų perėmė Vilniaus universitetas, Kražiuose atsirado pasaulietinė akademinė mokykla. 1818- 1819 m. veikė 6 klasės ir dirbo 8 mokytojai. Mokykla turėjo puikią biblioteką. 1823 m. jos fondą sudarė 4397 tomai. Turėjo ir auksinių, sidabrinių, varinių bei geležinių medalių ir numizmatikos kolekciją. 1823- 1824 m. gimnazijoje veikė slapta anticarinė Juodųjų brolių organizacija.

1840 m. gimnaziją iškėlus į Kauną, Kražiai 75 metus neturėjo vidurinės mokyklos. Tik 1919 m. atidaryta aukštesnioji privati mokykla, jos direktorium tapo kun. Jurgis Galdikas. 1926 m. išėjo pirmoji abiturientų laida. Gimnazija gyvavo 16 metų ir išleido 9 abiturientų laidas. 1944 m. Kražiuose gimnaziją suorganizavo Adolfas Venslauskas ir įkurdino lig šiol tebestovinčiame Valiukonio name. Tačiau, artėjant frontui, mokykla ištuštėjo taip ir nepradėjusi darbo. 1944 m. rudenį Kražiuose išsirūpintas leidimas steigti progimnaziją. Jos pirmoji abiturientų laida išėjo 1949 m. Nuo 1950 m. Kražiuose veikė vidurinė mokykla. Joje mokėsi net pusseptinto šimto mokinių.

2005 m. Vilniaus universitetas su Kražių jėzuitų kolegija pasirašė bendradarbiavimo sutartį, kurios pagrindu ši vidurinė mokykla tapo VU gimnazija. Šio svarbaus įvykio priežastimi tapo kasmetinės Ad Fontes vasaros stovyklos, suvedusios dvi seniausias Lietuvos jėzuitų kolegijas: Vilniaus ( 1579 m.) ir Kražių ( 1613 m.). 2006 m. Kražių vidurinė mokykla reorganizuota į Kražių gimnaziją.

Direktoriai

Žymūs mokytojai

Žymūs mokiniai

Valentinas Bialavičius, dramaturgas

Kiprijonas Jančevskis, rezistentas, visuomenės veikėjas

Liudvikas Adomas Jucevičius, literatas, kraštotyrininkas

Antanas Kojelis, vargonininkas, pedagogas

Juozas Kojelis, žurnalistas, pedagogas

Mykolas Michelbertas, archeologas

Jurgis Pliateris, bibliografas

Juzefas Vincentas Pilsudskis, Lenkijos maršalo J. Pilsudskio tėvas

Simonas Stanevičius, rašytojas

Jonas Vitkevičius, keliautojas, etnografas, geografas, istorikas

# data[].attributes.attachment_link.description
Kražių Žygimanto Liauksmino gimnazija - dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kražiuose ( Kelmės raj.), S. Dariaus ir S. Girėno g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio I ir II dalies, vidurinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190093592. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kražių Medžiokalnio botaninis draustinis įsteigtas 1960 m. Plotas 79 ha. Saugomos retos augalų rūšys ir jų bendrijos. Draustinis yra Kražantės upės slėnyje. Gausu orchidinių šeimos augalų, auga raktažolės pelenėlės, pievinės gencijonėlės. Draustinyje gyvena griežlės, peri geltonosios kielės, pieviniai kalviukai.

# data[].attributes.location_name
Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia, M. K. Sarbievijaus g., Kražiai, Lithuania

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia stovi Kražių miestelyje, Kražantės dešiniajame krante. Garsus paveikslas „Švč. Mergelės Marijos ėmimas į dangų" (XIX a.) centriniame altoriuje. Bažnyčioje taip pat galima išvysti didžiausius Žemaitijoje vargonus.

1533 m. klebonavo būsimas vyskupas Valerijonas Protasevičius, 1549 m. - poetas ir teisininkas Petras Roizijus.

1570- 1740 m. Kražiuose veikė kunigų seminarija.

1607 m. įsteigtas jėzuitų, 1639 m. - benediktinių vienuolynas. Chrizostomas Mykolas Volodkevičius ( lenk. Chryzostom Wołodkiewicz) vienuolėms benediktinėms 1642 m. pastatė bažnyčią.

Jėzuitai 1614 m. įsteigė kolegiją.

1621 m. ant Radvilos pilies pamatų pašventintas būsimos jėzuitų bažnyčios kertinis akmuo. Statybą fundavo etmonas Jonas Karolis Katkevičius. 1643 m. ją pašventino vyskupas Jurgis Tiškevičius. Manoma, kad statoma bažnyčia nukentėjo 1655 m., nes statyta dar iki 1689 m. Ji buvo puošniausia Žemaitijos bažnyčia: turėjo 12 lipdytų altorių su kolonomis, menišką sakyklą, didžiajame altoriuje buvo Leonardo da Vinčio tapytas Švč. Marijos paveikslas.

1709 m. sudegė parapinė bažnyčia. Ji buvo atstatyta tik 1739 m. Klebonas Domininkas Mankauskas pastatė medinę bažnyčią ir 1758 m. pakvietė vienuoles marjaviles iš Vilniaus. Mirus klebonui vienuolės išsikėlė, bažnyčia sunyko.

1757- 1763 m. pastatyta nauja mūrinė bažnyčia (archit. Tomo Žebrausko projektas).

Panaikinus jėzuitų ordiną ( 1773 m.), mokinių bažnyčia liko be priežiūros. Kolegija tapo apygardos mokykla. 1797- 1817 m. joje dėstė Kolainių karmelitai. Bažnyčia neremontuojama iro. Jos sienose atsirado didokų plyšių, prakiuro stogas, gedo seni paauksuoti vargonai.

1807 m. parapinė bažnyčia sudegė. 1810 m. atstatyta.

1821 m. bažnyčioje uždraustos pamaldos.

1836 m. nuardytas bažnyčios stogas, netrukus pradėtos ardyti sienos. Nugriautas ir mūrinis dviaukštis vienuolynas (statytas 1621 m.).

1892 m. gruodžio 24 d. Rusijos valdžia uždarė benediktinių vienuolyną. Norėjo uždaryti ir nugriauti bažnyčią. Tikintieji prašė paversti ją parapijos bažnyčia (vietoj medinės Šv. Mykolo bažnyčios; pastarąją prašė leisti pertvarkyti į kapų koplyčią). Caras Aleksandras III, nepaisydamas prašymų, 1893 m. birželio 22 d. įsakė bažnyčią ir vienuolyną nugriauti. Gyventojai neleido bažnyčios uždaryti, ją nuolat saugojo. Lapkričio mėn. valdžia susidorojo su tikinčiaisiais. Dėl kazokų smurto žuvo ir nuo žaizdų mirė 9 žmonės, apie 50 sužeista. Bažnyčia buvo uždaryta, bet nenugriauta.

Kražių kunigas Stanislovas Rimkus 1940 m. rugpjūčio 6 d. suimtas.

1941 m. birželio 23 d. bažnyčia sudegė. Apgriauta ir apdegusi bažnyčia 1943 m. suremontuota.

Architektūra

Bažnyčia vėlyvojo baroko stiliaus, stačiakampio plano, vienanavė, dvibokštė. Šoniniai aštuonkampiai bokštai žemesni už barokinį frontoną. Bažnyčia su rūsiais, kuriuose yra palaidojimų. Iškilus statinys dera prie vietovės reljefo, dominuoja miestelio panoramoje.

Bažnyčia su kvadratine presbiterija, prie kurios priešingose pusėse šliejasi koplyčia ir zakristija. Kairėje bažnyčios pusėje netoli centrinio altoriaus yra uždara galerija su laiptais, jungianti vienuolyną su vargonų choro tribūna. Choro tribūnos ir du balkonai iškyla virš piliorių, apjungtų arkomis. Pastatyti vieni didžiausių Žemaitijoje vargonai. Centrinis altorius profesionaliai išpildytas, mūrinis, barokinis. Kiti du šoniniai altoriai mažiau išraiškingi. Koplyčioje įrengtas medinis Švenčiausio Jėzaus altorius. Centriniame altoriuje patalpintas Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų paveikslas, apkaltas sidabriniais aptaisais.

1993 m. paminint Kražių skerdynių 100-ąsias metines, iškaltas R. Midvikio bareljefas bažnyčios centriniuose vartuose. Virš įėjimo arkos įtaisyta bronzinė plokštė vaizduoja bažnyčios gynimo vaizdus. Kražių skerdynių laikus mena ir bažnyčios gale paliktas vienas suolas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia

# data[].attributes.attachment_link.description
Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia stovi Kražių miestelyje, Kražantės dešiniajame krante. Garsus paveikslas „Švč. Mergelės Marijos ėmimas į dangų" (XIX a.) centriniame altoriuje. Bažnyčioje taip pat galima išvysti didžiausius Žemaitijoje vargonus. 1533 m. klebonavo būsimas vyskupas Valerijonas Protasevičius, 1549 m. - poetas ir teisininkas Petras Roizijus. 1570- 1740 m.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centras

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Kražių miestelio, išsidėsčiusio abipus Kražantės, senoji dalis saugoma kaip urbanistikos kultūros vertybė. Vienas istorinių paminklų čia - išlikęs buvusios jėzuitų kolegijos pastatas (XVII a. pradžia). Tai dalis kažkada Kražiuose buvusio didžiulio jėzuitų pastatų komplekso. Vienuoliai jėzuitai Kražiuose įsikūrė 1608 m. 1614 m. J. K. Chodkevičius jiems užrašė 7 kaimus, o 1615 m. Mikalojus Kristupas Radvila dovanojo žemės sklypą su nebaigta statyti pilimi. Jėzuitai pilį pertvarkė ir 1616 m. įkūrė Kražių kolegiją, svarbiausią Žemaitijos švietimo ir religinio gyvenimo centrą. Maždaug 4 ha plote buvo pastatyti net 22 įvairios paskirties pastatai: vienuolyno - kolegijos pastatas (3 korpusai), bažnyčia, mokykla, ūkiniai pastatai, mūrinis malūnas, alaus darykla ir kt. Bažnyčia, kurios dabar išlikę tik pamatų akmenys, buvo puošniausia to meto Žemaitijos šventovė. Joje buvo 12 altorių, kuriuose kabėjo puikūs tapybos darbai, o centriniame altoriuje kabėjo Leonardo Da Vinči paveikslas. Bažnyčia koridoriumi jungėsi su pietiniu korpusu (dabar išlikusiu kolegijos pastatu). 1773 m. jėzuitams išsikėlus iš Kražių, pastatai buvo apleisti, pergyveno daug šeimininkų. Daugumą jų vienas iš savininkų A. Pšeciševskis nugriovė, o pietinį korpusą išnuomojo gyventojams ir įstaigoms. Vėliau šis pastatas atiteko kitiems savininkams.

2000 m. Kelmės rajono savivaldybė jį išpirko ir čia buvo pradėti renovavimo darbai, kurie baigti 2008 m. Dabar čia įsikūręs Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centras.

Adresas: Kolegijos g. 5, Kražiai, Kelmės r.

Kražių buvusios jėzuitų kolegijos komplekso 3D rekonstrukcija:
https://www.youtube.com/watch?v=gPJBkEDWJL4

# data[].attributes.attachment_link.description
Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras Kražių miestelio, išsidėsčiusio abipus Kražantės, senoji dalis saugoma kaip urbanistikos kultūros vertybė. Vienas istorinių paminklų čia - išlikęs buvusios jėzuitų kolegijos pastatas (XVII a. pradžia). Tai dalis kažkada Kražiuose buvusio didžiulio jėzuitų pastatų komplekso. Vienuoliai jėzuitai Kražiuose įsikūrė 1608 m. 1614 m. J. K.