# data[].attributes.attachment_link.title
Digitale kompetencer som læringsmål på uddannelser

# data[].attributes.headline
Centre for Educational Development ved Aarhus Universitet

# data[].attributes.subject
Centre for Educational Development ved Aarhus Universitet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CED er det universitetspædagogiske center ved Aarhus Universitet. Vi tilbyder sparring om universitetspædagogik til alle fagmiljøer på AU. Vi arbejder ambitiøst forskningsbaseret og eksperimenterende praksisnært, og samarbejder både lokalt, nationalt og internationalt med andre innovative miljøer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Centre for Educational Development | Aarhus Universitet

# data[].attributes.attachment_link.description
CED er det universitetspædagogiske center ved Aarhus Universitet. Vi tilbyder sparring om universitetspædagogik til alle fagmiljøer på AU. Vi arbejder ambitiøst forskningsbaseret og eksperimenterende praksisnært, og samarbejder både lokalt, nationalt og internationalt med andre innovative miljøer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Anders Skov, internetsociolog,
2016 Center for Digital Dannelse. Udgivet online marts 2016

Mere end stort forbrug

Selvom brugen af computer, mobiler og internet er stigende blandt næsten alle grupper mennesker, er det ikke ensbetydende med, at de udvikler evner og kan drage nytte af det i de mange forskellige aspekter af livet. Forskning har påvist at et stort forbrug af f.eks. computer, mobiler og internet kun bidrager til digitale kompetencer på det operationelle plan. De højere kognitive evner til kritisk søgning og udvælgelse af information følger ikke af et større forbrug. Brugerne kan ganske enkelt forblive på samme niveau og kun anvende nogle specifikke applikationer. Derfor bør et højt forbrug af teknologi som sådan ikke betragtes som bevis for digital kompetence (van Deursen, 2010).

Livslang læring

Med denne forståelse in mente er en af de bedste definitioner og mindst sårbare overfor tidens tand udarbejdet under et større EU forskningsprojekt, efter digital kompetence blev anerkendt af Europa-kommissionen som en af otte vigtigste kernekompetencer for livslang læring. Det Digitale Kompetencehjul tager sit teoretiske udgangspunkt i den forskning og empiri, der ligger til grund for denne definition.

At kortlægge digital kompetence

Følgende beskriver nogle af de metodiske og teoretiske overvejelser, der er gjort i forbindelse med at kortlægge digitale kompetencer i det Digitale Kompetencehjul.

Forståelse af begrebet digital kompetence er så varieret, at der ikke hersker nogen fælles eller globalt aftalt definition. Det samme er sket og sker for stort set alle begreber i relation til digitale værktøjer og processer. Det er bl.a. forårsaget af den konstante og hurtige udvikling af teknologier, som muliggør og skaber nye aktiviteter og mål. Som eksempler kan nævnes IT dannelse, digital dannelse, mediedannelse, informationsdannelse, internetdannelse mv. De er opstået i takt med den teknologiske udvikling efterhånden som samfundet anerkendte nye kompetencebehov.

Det faktum at der er så mange og forskelligartede definitioner af begrebet afspejler dets betydning. Fælles for dem alle er, at det ikke længere handler om adgang til og anvendelse af teknologien, men evnen til at drage fordel af dem på meningsfulde måder - både for liv, arbejde og læring.

Der er to primære tilgange til denne forvirrende verden af begreber og definitioner: A) Via et højt begrebsmæssig niveau, der beskriver emner på et abstrakt plan og dermed er mere immun overfor teknologiske forandringer. B) At anerkende specifik viden, færdigheder og kompetencer, der er vigtige for det overordnede formål: At identificere specifik essentiel viden, færdigheder og holdninger, der kan tjene til at vurdere folks kapacitet på det angivne område og initiere målrettet læring. Vi har valgt sidstnævnte tilgang i Det Digitale Kompetencehjul, da den metodisk understøtter formålet. Dog er denne fremgangsmåde i sagens natur mere afhængig af de aktuelle digitale værktøjer og mulige aktiviteter og har derfor brug for regelmæssig revision.

Digital kompetence består af flere læringsdomæner

For at kunne kortlægge digital kompetence er det således nødvendigt at gå mere i dybden og se på hvilke byggeklodser begrebet består af. Det er argumenteret, at der er mere til digital kompetence end evnen til at kunne anvende en digitalt platform i praksis.

Digital kompetence skal i stedet forstås som evnen til at kombinere viden, færdigheder og holdninger passende til konteksten. Digital kompetence inddeles derfor i følgende domæner: 1) Instrumentelle færdigheder til at anvende digitale værktøj og medier. 2) Viden, teorier og principper knyttet til teknologi. 3) Holdninger til strategisk brug, åbenhed, kritisk forståelse, kreativitet, ansvarlighed og selvstændighed. Disse tre ben kaldes læringsdomæner.

Pointen i denne tre-deling af kompetencen er at skærpe opmærksomheden omkring, at der ikke naturligt følger stærke digitale kompetencer blot pga. af et stort forbrug af digitale teknologier. F.eks. viste en undersøgelse, at 19,5% af respondenterne havde valgt ikke at gå til lægen, mens 7,9% havde valgt slet ikke at følge lægens råd pga. information fundet på internettet (Ala-Mutka, 2008). Sådanne respondenter har viden om hvordan sådanne ressourcer kan findes, samt de nødvendige færdigheder til at søge og lokalisere information via en webbrowser. De mangler til gengæld den kritiske forståelse (læs indstilling) af det indhold de finder.

Metoden til at forstærke en kompetence er ligeledes afhængig af hvilket læringsdomæne, der først har brug for et skub. F.eks. kan viden løftes via undervisning eller ved at læse en bog, mens færdigheder kan fremmes ved i praksis løse et konkret problem eller opgave. Indstilling er det vigtigste og sværeste domæne at arbejde med, da de fleste mennesker er styret af deres holdninger. Processen kan involvere fralæggelse af gamle vaner, styrkelse af tillid til ledelsen, motiverende samtaler, bedre forklaringer, afstemning af forventninger i plenum, mere involvering i forandringer osv.

Læringsdomænerne er gensidigt afhængige af hinanden. F.eks. kan en holdningsændring følge af mere viden på et område. Ligeledes kan en udpræget interesse (læs indstilling) for et område medføre lyst til at vide mere om det.

Digitale kompetencer overlapper forskellige livssfærer

Områder under indflydelse af digitale kompetencer

De målbare byggeklodser i digital kompetence skal således konstrueres i lyset af fordele og ulemper i bred forstand, på tværs af livssfærer og inkludere elementer fra alle læringsdomæner. Digitale kompetencer kan gavne folk på forskellige måder. Her følger eksempler på nogle områder i vidt forskellige livssfærer, hvor digital kompetence eller mangel på samme har indflydelse.

Hovedområder under digital kompetence

Som det er argumenteret gør digital kompetence eller mangel på samme sin indflydelse gældende på en lang række områder. I denne kompleksitet af faglige begreber og på tværs af livets mange aspekter, giver det mening at kategorisere digital kompetence i nogle overordnede områder.

Herunder ses en model, hvor digital kompetence er skilt i fire hovedområder. Der er selvsagt i praksis overlap mellem sådanne områder og en lang række aktiviteter, der ikke kan isoleres til et enkeltstående kompetenceområde. Når vi reducerer kompleksiteten til nogle få overordnede områder sænkes nøjagtigheden af et felt. Det vi til gengæld vinder, er bedre overblik og lettere forståelse af feltet, hvilket er formålet, når digital kompetence skal kortlægges.

Ovenstående hovedområder er dog stadig på abstrakt og svært målbart niveau. For at muliggøre en konkret måling må hovedområderne derfor brydes op i mere konkrete dele.

I de følgende afsnit inddeles hvert hovedområde i fire digitale kompetencer.

Information

Information: Evne til at identificere, lokalisere, hente, gemme, organisere og analysere digital information samt bedømme relevans og formål

Typisk stærke professioner på Information er bibliotekarer, skolelærere og forskere.

Med henblik på at konkretisere hovedområdet Information indeles det i følgende fire kompetencer. Til hver digital kompetence er tilføjet eksempler, der har til formål at konkretisere kompetencen yderligere.

Kommunikation

Kommunikation: Evne til at kommunikere, samarbejde, interagere med og deltage i virtuelle teams og netværk samt gøre brug af passende medie, tone og adfærd

Typisk stærke professioner indenfor Kommunikation er journalister, HR, marketing.

Med henblik på at konkretisere hovedområdet Kommunikation indeles det i følgende fire kompetencer. Til hver digital kompetence er tilføjet eksempler, der har til formål at konkretisere kompetencen yderligere.

Produktion

Typisk stærke professioner indenfor kompetenceområdet Produktion er designere, programmører, IT-teknikere.

Med henblik på at konkretisere hovedområdet Produktion indeles det i følgende fire kompetencer. Til hver digital kompetence er tilføjet eksempler, der har til formål at konkretisere kompetencen yderligere.

Sikkerhed

Typisk stærke professioner indenfor for Sikkerhed er Politi, jurister, ergonomer.

Med henblik på at konkretisere hovedområdet Sikkerhed indeles det i følgende fire kompetencer. Til hver digital kompetence er tilføjet eksempler, der har til formål at konkretisere kompetencen yderligere.

Bibliography

Ala-Mutka, K. (2008). Social Computing: Study on the Use and Impacts of Collaborative Content IPTS Exploratory Research on the Socio-economic Impact of Social Computing: Institute for Prospective Technological Studies, Joint Research Centre, European Commission.

Ala-Mutka, K. (2010). Learning in Informal Online Networks and Communities: Institute for Prospective Technological Studies, Joint Research Centre, European Commission.

Benjamin Bloom et al (1956). Taxonomy of Educational Objectives: The Classification of Educational Goals. New York: McKay.

Chou, C., Chan, P. S., & Wu, H. C. (2007). Using a two-tier test to assess students' understanding and alternative conceptions of cyber copyright laws. British Journal of Educational Technology, 38(6), 072-1084.

Cody, M. J., Dunn, D., Hoppin, S., & Wendt, P. (1999). Silver surfers: Training and evaluating Internet use among older adult learners. Communication Education, 48(4), 269-286.

ConsumerReports.org. (2011). Online exposure - Social networks, mobile phones, and scams can threaten your security. Consumer Reports, (June 2011).

Fox, S., & Jones, S. (2009). The Social Life of Health Information: Pew Internet & American Life Project.

Get Safe Online. (2007). Social networkers and wireless networks users provide 'rich pickings' for criminals. Dudley: Get Safe Online.

Hargittai, E. (2009). An Update on Survey Measures of Web-Oriented Digital Literacy Social Science Computer Review, 27(1), 130-137.

Lenhart, A., & Fox, S. (2006). A portrait of the internet's new storytellers. Pew/Internet.

Lorin Anderson & D. Krathwohl (2001). A taxonomy for learning, teaching, and assessing: a revision of Bloom's taxonomy of educational objectives. New York, NY: Addison Wesley Longman

Palfrey, J., Sacco, D. T., boyd, d., DeBonis, L., & Tatlock, J. (2008). Enhancing Child safety & Online Technologies. Final report of the Internet Safety Technical Task Force. Cambridge (MA), The Berkman Center for Internet & Society at Harvard University: Internet Safety Technical Task Force to the Multi-State Working Group on Social Networking of State Attorneys General of the United States.

Proofpoint, I. (2007). Outbound Email and Content Security in Today's Enterprise.

Redecker, C., Hache, A., & Centeno, C. (2010). Using Information and Communication Technologies to Promote Education and Employment Opportunities for Immigrants and Ethnic Minorities: Institute for Prospective Technological Studies, Joint Research Centre, European Commission.

van Deursen, A. J. A. M. (2010). Internet Skills. Vital assets in an information society. University of Twente.

# data[].attributes.attachment_link.description
Et interaktivt onlineværktøj, der kortlægger dine digitale kompetencer på 16 forskellige områder

# data[].attributes.attachment_link.title
European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu

# data[].attributes.attachment_link.description
As the teaching professions face rapidly changing demands, educators require an increasingly broad and more sophisticated set of competences than before. In particular the ubiquity of digital devices and the duty to help students become digitally competent requires educators to develop their own digital competence.

# data[].attributes.body
Video møde system