# data[].attributes.headline
Siitä on vähän tietoa. Voisi olla verkkosivu missä julkistetaan tavoitteet ja keinot.

# data[].attributes.subject
Siitä on vähän tietoa. Voisi olla verkkosivu missä julkistetaan tavoitteet ja keinot.

# data[].attributes.body
Työpaikalla sotesta ei ole keskusteltu. Koko sote
tuntuu kaukaiselta. Harmittaa, jos pienet keskussairaalat häviävät, koska minusta juuri ne ovat viehättävämämpiä työpaikkoja!

# data[].attributes.headline
Mietityttää, miten tekeillä olevat muutokset (SOTE) ja lääkärikoulutuksen nykyiset opiskelijamäärät tulevat vaikuttamaan tulevaisuuden lääkärityöllisyyteen ja nuorten lääkärien mahdollisuuksiin päästä kiinnostuksiensa mukaisille erikoisaloille. 

# data[].attributes.subject
Mietityttää, miten tekeillä olevat muutokset (SOTE) ja lääkärikoulutuksen nykyiset opiskelijamäärät tulevat vaikuttamaan tulevaisuuden lääkärityöllisyyteen ja nuorten lääkärien mahdollisuuksiin päästä kiinnostuksiensa mukaisille erikoisaloille. 

# data[].attributes.body
Tuleeko kustannukset karkaamaan käsistä potilaan valinnan vapauden vuoksi ja vaikuttaako samaan suuntaan myös maksajan "siirtyminen" kauemmas kunnasta.

# data[].attributes.headline
Millä varmistetaan, ettei valinnanvapaus nosta kustannuksia tai kustannustehottomien tutkimusten määrää? 

# data[].attributes.subject
Millä varmistetaan, ettei valinnanvapaus nosta kustannuksia tai kustannustehottomien tutkimusten määrää? 

# data[].attributes.body
Kuultua elävästä elämästä: yksityinen syövänhoitoa tarjoava yritys pyöräyttää jokaisen hoitokerran yhteydessä potilaasta rutiinisti CT-kuvauksen, kun julkisella puolella CT-kuva otetaan seuranta mielessä/hoitovastearvioksi saman hoidon yhteydessä harvemmin. Kuvat ovat kivoja, mutta palaako rahaa turhaan? Turhista säteistä puhumattakaan?

# data[].attributes.headline
Monta hyvää ksymystä jo esitetty: saako lääkärit tehdä lääkärin työtä, siis hoitaa ja ehkäistä sairauksia?

# data[].attributes.subject
Monta hyvää ksymystä jo esitetty: saako lääkärit tehdä lääkärin työtä, siis hoitaa ja ehkäistä sairauksia?

# data[].attributes.body
Valinnanvapaus, onko se sairauden ja terveydenhoidon kannalta potilalle eduksi?
Kuinka toteuttaa yhteistyö eri hoitotahon väälillä, tai ,iten onnistuu hoidon toteuttaminen kun jumiudutaan tekniikan kanssa?

# data[].attributes.headline
Mietityttää, miten käy tk-lääkärin palkkatason, kun huhuja liikkunut, että sairaalalääkäreille ja tk-lääkäreille tulisi sama palkka ja tuskin kenenkään palkka nousee...

# data[].attributes.subject
Mietityttää, miten käy tk-lääkärin palkkatason, kun huhuja liikkunut, että sairaalalääkäreille ja tk-lääkäreille tulisi sama palkka ja tuskin kenenkään palkka nousee...

# data[].attributes.headline
Koulu/opiskeluterveydenhuolto ja Sote: Miten toteutuu hoidon jatkuvuus ja koordinointi valinnanvapauden puitteissa, kun toimijoita olisi todella paljon, mikäli valinnanvapaus toteutettaisiin samalla tavalla kuin muuten terveydenhuollossa on suunniteltu?

# data[].attributes.subject
Koulu/opiskeluterveydenhuolto ja Sote: Miten toteutuu hoidon jatkuvuus ja koordinointi valinnanvapauden puitteissa, kun toimijoita olisi todella paljon, mikäli valinnanvapaus toteutettaisiin samalla tavalla kuin muuten terveydenhuollossa on suunniteltu?

# data[].attributes.headline
Sotessa on paljon puhuttu kustannussäästöistä yhtenä tavoitteena. Onko realistista että tämä toteutuisi samanaikaisesti valinnanvapauden lisääntymisen kanssa?

# data[].attributes.subject
Sotessa on paljon puhuttu kustannussäästöistä yhtenä tavoitteena. Onko realistista että tämä toteutuisi samanaikaisesti valinnanvapauden lisääntymisen kanssa?

# data[].attributes.body
-Yhtenäiset tietojärjestelmät ESH/PTH kuntarajat ylittäen. Parhaimmillaan hoidon jatkuvuus paranee huomattavasti eikä paikkakunnan vaihdos laita potilasta haavoittuvaan asemaan tiedonkulkuongelmien vuoksi. Kunhan järjestelmät pelittää.
-Miten käy pienten yksiköiden, esim itse töissä kahden lääkärin terveysasemalla. Varmaan joka tapauksessa ennen pitkää keskitetään, mutta kuinkas kauas sitä vielä joutuukaan kulkemaan kotoa töihin.
-Yksityistä terveydenhuoltoa tuodaan vahvasti julkisen rinnalle. Mitenköhän vaan maaseudulle riittää yksityisiä toimijoita

# data[].attributes.body
- miten vaikuttaa konkreettisesti sairaaloiden ja työntekijöiden arkeen?

# data[].attributes.body
Ympärivuorokautisten päivystyspisteiden karsiminen toisaalta vähentänee ns. turhia päivystyskäyntejä ja osaaminen keskittynee näihin pisteisiin. Vaarantuuko syrjäseuduilla asuvien terveys vakavan sairauden iskiessä, esim aivoinfarktin liuotushoito??

# data[].attributes.body
Tulossa iso hallinnollisen myllerrys. Paljon hienoja ja järkeviä, paperilla hyvin perusteltuja tavoitteita. Toivotaan, että ne pitkällä aikavälillä toteutuisivat.

# data[].attributes.body
SOTE-uudistuksella on paljon paperilla jaloilta näyttäviä tavoitteita kuten palveluiden yhdenvertainen saatavuus, valinnanvapauden lisääminen ja hyvinvoinnin edistäminen sekä tietenkin ne 3 miljardin säästöt. Saa vain nähdä kuinka hyvin mikään näistä toteutuu käytännössä...

# data[].attributes.body
Miten Sote vaikuttaa perus/erikoislääkärikoulutukseen?

# data[].attributes.body
-miten potilas/asiakas saa luotettavaa tietoa eri hoitopaikkojen valinnan välillä?
-kuinka usein hoitopaikkaa voi vaihtaa? Aiheuttaako tämä potilaiden kiertämistä eri paikkojen välillä aiempaa enemmän?

# data[].attributes.body
-mitkä pisteet/sairaalat jatkossa hyväksytään erikoistumispalveluihin
-jos pienet sairaalat karsitaan pois tuoko tämä lisää erikoistuvia suurempiin sairaaloihin vai laskeeko koulutettavien erikoistuvien määrät.

# data[].attributes.body
Miten tullaan työterveyshuoltoa uudistamaan jatkossa?

# data[].attributes.body
Uudistukset ovat tarpeen mutta

# data[].attributes.body
Miten jatkossa kotisairaanhoito ja siihen liittyvät lääkäripalvelut järjestetään?
Hyvä, että palveluja integroidaan ja toimintaa tehostetaan, mutta uhkaako lääkäreitä työttömyys

# data[].attributes.body
Mitkä erikoisalat nousevat kärkeen SOTE-uudistuksen myötä?

Mitä muutoksia tuo SOTE-uudistus erikoisalojen rooleihin terveydenhuollossa?

# data[].attributes.body
Pääsevätkö lääkärit  tekemään viimeinkin lääkärin työtä lausuntotehtaan/sihteerin/byrokraatikon sijaan?

# data[].attributes.headline
SOTE uudistus ja erikoistumisuudistus - Vastakkaiset tavoitteet

# data[].attributes.subject
SOTE uudistus ja erikoistumisuudistus - Vastakkaiset tavoitteet

# data[].attributes.body
Sote uudistuksen rinnalla on yhtäaikaa menossa suuri erikoistumiskoulutusuudistus. Tuntuu kuitenkin välillä, että näillä kahdella on vastakkaiset tavoitteet, tai ainakin ristiriita.

Erikoistumiskoulutusuudistuksen yhtenä tärkeimmistä tavoitteista on tasoittaa erikoislääkäreiden jakaumaa maassamme. Soteuudistuksen tiimoilta ollaan kuitenkin viemässä pienistä keskussairaaloista iso osa toimintaa isoihin yliopistosairaalakeskuksiin. Tämän myötä pieniin keskussairaaloihin tulee tulevaisuudessa olemaan entistä hankalampaa rekrytoida erikoislääkäreitä, mikä nyt jo on vaikeaa. Esimerkiksi kirurgisilla aloilla esitetään tällä hetkellä, että vain aivan perusleikkauksia tehtäisiin keskussairaalatasolla. Kuka vastavalmistunut kirurgi siis haluaa tehdä "urallisen itsemurhan" ja mennä loppu urakseen pieneen keskukseen tekemään pieniä, helppoja toimenpiteitä?

# data[].attributes.body
Vaativaa kirurgiaa esim. syöpäkirurgiaa ollaa keskitämässä isoihin keskuksiin. Suppean päivystyksen sairaaloihin kaavailaan jätettäväksi lähinnä päivä- ja lyhytkirurgisia toimenpiteitä. Perusteluna on isojen yksiköiden suurempi toimenpidemäärä vaikeissa leikkauksissa, jolloin taito tehdä vaikeampia toimenpiteitä pysyy yllä.

Jos yliopistosairaala tekee 400 tiettyä syöpätoimenpidettä vuodessa ja heillä on 10 eri operatööriä. Tällöin yksi operatööri tekee siis 40 toimenpidettä vuodessa. Keskussairaala voi tehdä 40 samaa toimenpidettä vuodessa, mutta heillä on vain 1 operatööri.

Toimenpiteet, joita on vähän per operatööri, on järkevää keskittää. Ei toimenpiteitä, joita on vähän per sairaala.

# data[].attributes.body
Terveys ja liikuntapalveluiden yhteistyötä tulisi tehdä sujuvammaksi, tuleeko tämä entistä vaikeammaksi sitten kun kunta ei enää järjestä terveyspalveluita? Liikunnalla on keskeinen merkitys terveyden ylläpitäjänä ja sairauksien hoidossa.

# data[].attributes.body
Miten varmistetaan se, että kaikki palveluntuottajat tuottavat tasalaatuista hoitoa?

# data[].attributes.headline
Päivystys ja sen vaatimat kuljetukset. Tulevatko kuljetukset vain lisäntymään uudistuksen myötä? 

# data[].attributes.subject
Päivystys ja sen vaatimat kuljetukset. Tulevatko kuljetukset vain lisäntymään uudistuksen myötä? 

# data[].attributes.body
Potilas voi valita tarvitsemansa palvelun julkiselta,yksityiseltä tai kolmannelta sektorilta.  Todennäköisesti aktiiviset,hyväkuntoiset ja vähemmän palveluja tarvitsevat hakeutuvat yksityiselle ja julkiselle jäävät hoidettavaksi monisairaat,heikkokuntoiset,paljon hoitoa tarvitsevat potilaat. Miten tulot ohjautuvat palveluntuottajille?

Entä,jos yksityisellä hoidossa oleva potilas tarvitsee pitkäaikaista ja kallista hoitoa? Ohjautuuko potilas silloin kuitenkin yksityiseltä palveluntuottajalta kunnalliseen hoitoon yksityisen hoidon sijasta?

# data[].attributes.body
Mikä tulee olemaan jatkossa tth:n rooli. ilmeisesti nyt tässä vaiheessa siihen ei muutoksia ole tulossa, mutta miten jatkossa? Tulee sairaanhoito loppumaan jollain aikataulullaEntä tth:ssa toimivat yleislääkärit?

# data[].attributes.body
Mikä tulee olemaan työterveyshuollon sairaanhoidon kohtalo jatkossa. ilmeisestihän tth jää nyt tässä vaiheessa ennalleen, mutta senkin asema muuttunee jatkossa. Siirrytäänkö tekemään vain kela I jatkossa? Työterveyshuollossa toimivien yleislääkäreiden rooli?

# data[].attributes.body
Onko jatkossa lääkärillä mahdollisuutta toimia entiseen tapaan yksityisenä ammatinharjoittajana tai yhden henkilön osakeyhtiönä?

# data[].attributes.body
Kun päädytään keskittämään tiettyjä tautiryhmiä isompiin yksiköihin, saadaanko lopulta ollenkaan säästöjä, kun matkakustannukset nousee vai jätetäänkö nämä lopulta potilaan maksettavaksi. Viime viikolla Kelan johtaja Hyssälä oli huolissaan "kelakyytien" kustannusten noususta, mutta tämähän on oletettavaa tällä keskittämisellä.

Esimerkiksi synnytysten keskittäminen tuonee mukanaan myös sen, että esim lastenlääkäreitä ei pienimpiin sairaaloihin ole välttämättä helppo enää saada, koska suurin osa pediatreista haluaa hoitaa myös vastasyntyneitä ja varsinkin kyetä pitämään yllä taitoa hoitaa heitä.

# data[].attributes.headline
Säästöjen syntyminen edellyttää väkisinkin henkilökunnan vähentämistä. Tapahtuuko tämä potilastyötä tekevistä vai jakkupukuosastolta? 

# data[].attributes.subject
Säästöjen syntyminen edellyttää väkisinkin henkilökunnan vähentämistä. Tapahtuuko tämä potilastyötä tekevistä vai jakkupukuosastolta? 

# data[].attributes.body
On vaikea uskoa että päivystyspotilaiden kuljettaminen etäisyyksien päähän jonottelemaan entistä isompiin yksiköihin saavuttaisi rahallista tai terveydellistä hyötyä.

# data[].attributes.body
Luotammeko vain Kantaan ja sen toimivuuteen: miten turvata ongelmaton tiedonsiirtyminen eri hoitoyksiköiden välillä?
Valinnanvapaudesta: Kuinka usein hoitopaikkaa saa vaihtaa?

# data[].attributes.body
Saako potilas itse valita hoitopaikkansa? Kuinka usein hoitopaikkaa saa vaihtaa? Saako hoitopaikka tietyn könttäsumman, kun potilas listautuu hoitoon?

# data[].attributes.body
Miten pot

# data[].attributes.body
SOTE-uudistuksen jälkeen kuntien sijaan kansalaisten terveyspalveluista vastaavat maakunnat. Kunnilla säilyy vastuu kuntalaisten terveyden ja hyvinvoinnin edistämisestä. Miten tämä jatkossa rahoitetaan rahoitusvastuun siirtyessä maakunnille? Tuleeko kaikkein kustannustehokkain terveyttä edistävä toimi, ennaltaehkäisy, jäämään paitsioon?

# data[].attributes.headline
Miten työ terveyskeskuksessa muuttuu? Valinnan vapaus ja yksityisen ja julkisen puolen hoidon vaihtoehdot aiheuttavat työnjaossa mahdollisesti sekavuutta. Lisäksi tiedon siirtyminen ja sen kankeus Kanta-järjestelmän kautta aiheuttaa viivettä jo nyt hoidon jatkuvuuden toteuttamisessa. Yhteinen yksi ainut potilastietojärjestelmä olisi toki loistoratkaisu

# data[].attributes.subject
Miten työ terveyskeskuksessa muuttuu? Valinnan vapaus ja yksityisen ja julkisen puolen hoidon vaihtoehdot aiheuttavat työnjaossa mahdollisesti sekavuutta. Lisäksi tiedon siirtyminen ja sen kankeus Kanta-järjestelmän kautta aiheuttaa viivettä jo nyt hoidon jatkuvuuden toteuttamisessa. Yhteinen yksi ainut potilastietojärjestelmä olisi toki loistoratkaisu

# data[].attributes.body
Valinnanvapaus:
- Asiakas/potilas tarvitsee eri palveluntuottajien vertailun mahdollistavaa tietoa
- Palveluntuottajaksi voi päästä erityisen hyväksymismenettelyn kautta, kuka on valvova taho ja mitä nämä hyväksymismenettely maksavat?
- Tiedonkulku hankaloituu entisestään monia eri palveluja tarvitsevien asiakkaiden/potilaiden kohdalla monituottajamallissa

Lääkäreiden työmahdollisuudet:
- Voiko jatkossa olla enää töissä julkisella ja yksityisellä puolella yhtäaikaa?

# data[].attributes.headline
Kuka määrittää ja milloin SOTE-keskuksen palveluvalikoiman?

# data[].attributes.subject
Kuka määrittää ja milloin SOTE-keskuksen palveluvalikoiman?

# data[].attributes.body
-säästö syntynee siitä että jotain julkisesti kustannettuja nykyisiä peruspalveluja rajoitetaan

# data[].attributes.headline
Mistä ajatus isomman yksikön tehokkuudesta on syntynyt?

# data[].attributes.subject
Mistä ajatus isomman yksikön tehokkuudesta on syntynyt?

# data[].attributes.body
-tukeeko tutkimusnäyttö tätä taustalla olevaa oletusta?

# data[].attributes.headline
Kun palvelujen tuottajina julkinen, yksityinen ja 3. sektori, miten viranomaispäätökset (lastensuojelu, M1-lähetteet, virka-apupyynnöt jne.) järjestetään? Jääkö edelleen joku viranhaltijaksi maakuntaan vai tuleeko lainmuutoksia?

# data[].attributes.subject
Kun palvelujen tuottajina julkinen, yksityinen ja 3. sektori, miten viranomaispäätökset (lastensuojelu, M1-lähetteet, virka-apupyynnöt jne.) järjestetään? Jääkö edelleen joku viranhaltijaksi maakuntaan vai tuleeko lainmuutoksia?

# data[].attributes.body
"kolmen miljardin säästö sote-uudistuksella ei ole mahdollinen ilman, että terveydenhuollon palveluita leikataan. " (Kaleva 9.11.2015)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun Sipilän sote n:o 1 kaatui "kunnalliseen itsehallintoon" eli kuntien asukkaitten perustuslailliseen itsehallintoon, niin Suomen kunnilta otettiin röyhkrästi itsehallintoa pois 50-60 prosenttia kuntien budjetin euromääräisessä arvossa mitattuna. Sama koskee pieniä, keskisuuria kuntia sekä Suomen suuria kaupunkikuntia.

Sipilä ohitti PL 121 Kun Sipilän sote n:o 1 kaatui "kunnalliseen itsehsllintoon" eli kuntien asukkaitten perustuslailliseen itsehallintoon, niin Suomen kunnilta otettiin itsehallintoa pois 50-60 prosenttia budjetin euromääräisessä arvossa mitattuna.

Nyt keskustapuolueen puheenjohtaja, PM Sipilä, voi käyttää näihin perustuslaillisesti itsehallinnollisten asukkaiden rahoihin budjettileikkuria ja heikentää "palvelulupauksella" perustuslaillisesti itsehallinnollisten asukkaitten kuntien sote-palveluja.

Suoralla vaalilla valituilla 18 "itsehallintovaltuudtolla" eli 18 aluekunnalla ei ole enää sitä kunnallista itsehallintoa, joka vielä hetki sitten oli 18 aluekunnan sisään jäävien kuntien perustuslaillisesti itsehallinnollisilla asukkailla: perustuslain 121 §:n => budjettileikkuri

Jos 18 aluekunnan sisään jäävien kuntien perustuslaillisesti itsehallinnollisilla asukkailla, ei ole vastaavaa perustuslain tarkoittamaa sote-itsehallintoa, kuin alunperin kuntien budjetiin 60 prosentin osuudella kuuluneessa sote-päätösvallassa, niin mihin perustuslain pykälään kuuluvalle taholle tosiasiallinen itsehallinto siirtyi 121 §:stä?

Nyt keskustapuolueen puheenjohtaja, PM Sipilä, voi käyttää näihin perustuslaillisesti itsehallinnollisten asukkaiden rahoihin budjettileikkuria ja heikentää "palvelulupauksella" perustuslaillisesti itsehallinnollisten asukkaitten kuntien sote-palveluja. "Sote-yhteiskuntasopimus" ja "palvelulupaus leikata sote-budjettia", johon perustuslakivaliokunta ottaa kantaa noin vuoden kuluttua.

Suoralla vaalilla valituilla 18 "itsehallintovaltuustoilla" eli 18 aluekunnalla ei ole enää sitä kunnallista itsehallintoa, joka vielä hetki sitten oli 18 aluekunnan sisään jäävien kuntien perustuslaillisesti itsehallinnollisilla asukkailla: perustuslain 121 §.

Jos 18 aluekunnan sisään jäävien kuntien perustuslaillisesti itsehallinnollisilla asukkailla, ei ole vastaavaa perustuslain tarkoittamaa itsehallintoa, kuin alunperin kuntien budjetiin 60 prosentin osuudella kuuluneessa sote-päätösvallassa, niin mihin perustuslain pykälään kuuluvalle taholle tosiasiallinen itsehallinto siirtyi 121 §:stä?

- Valtioneuvostolle, jossa Sipilä olettaa olevansa seuraavat 20 vuotta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Muistio paljasti karun arvion Sipilän markkinoimasta 3 miljardin sote-säästöstä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun Sipilän sote n:o 1 kaatui "kunnalliseen itsehallintoon" eli kuntien asukkaitten perustuslailliseen itsehallintoon, niin Suomen kunnilta otettiin röyhkrästi itsehallintoa pois 50-60 prosenttia kuntien budjetin euromääräisessä arvossa mitattuna. Sama koskee pieniä, keskisuuria kuntia sekä Suomen suuria kaupunkikuntia.

# data[].attributes.body
-Kelan maksut mukaan, jotta osaoptimointi vähenee (ja ehkä potilaiden/asiakkaisen tarpeeton siirtely tai pompottelu paikasta toiseen myös vähenisi)

# data[].attributes.body
Kun potilas vaihtaa hoidon toteuttajaa, olisi tiedon siirryttävä mutkattomasti ja saumattomasti. Tähän en ole nähnyt kenenkään tarttuvan. Kuvittelevatko päättäjät ja suunnittelijat, että Kanta riittää tähän? Se on kovin kankea, hidas ja epävarma käytössä, ja muodostaa riskin sille, että eri yksiköissä tehdään päällekäisiä asioita, ja mahdollisesti tärkeä tieto ei kuitenkaan siirry.
Mielestäni Sote-uudistus onnistuakseen vaatisi aidosti yhteisen tietokannan, jo
hon käyttöoikeudet määräytyisivät sitten kunkin käyttäjän tehtävien vaatimalla tasolla.

# data[].attributes.body
Miten käy yliopistosairaaloiden mahdollisessa uudessa kilpailutilanteessa, jossa yksityiset palveluntarjoajat lupaavat hoitaa esimerkiksi rutiinileikkauksia halvalla? Yliopistosairaaloilla on velvollisuus ylläpitää kallista päivystystä, tukea tutkimusta ja osallistua kandidaattien ja erikoistuvien lääkärien koulutukseen. Näiden "rasitteiden" kanssa kilpailuun ei lähdetä samalta viivalta. Joku voi tietysti argumentoida, että tarvitseeko yliopistosairaalan kilpaillakaan rutiinitoimenpiteistä; päivystysringin ylläpitäminen vaatii virka-ajallekin mielekästä tekemistä yliopistosairaalan operatiiviseille lääkäreille.

# data[].attributes.body
Muuttuuko lääkärin työ erilaiseksi?

# data[].attributes.body
SOTE uudistuksesta

Kaikki varmaankin olemme yhtä mieltä siitä, että jotakin on tehtävä. Muutosta tarvitaan koko terveydenhuoltojärjestelmän organisoinnissa. Tällä hetkellä kuitenkin vaikuttaa siltä, että tarvittavista toimenpiteistä tai niiden toteutuksesta ei olla yksimielisiä.

Se on varmaa, että koko SOTE uudistus on tähän mennessä maksanut, ja tulee toteutusvaiheessa maksamaan valtavia summia rahaa. Todennäköisesti koko prosessi maksaa niin paljon, että mahdolliset säästöt eivät koskaan riitä kuolettamaan aiheutuneita kustannuksia. Joskin tulee huomioida, että onnistuessaan uudistus voi auttaa hillitsemään SOTE kulujen kasvua.

Jos ei oikein tiedetä, että mitä ja miten ollaan tekemässä, niin tällaisessa tilanteessa toimiva ratkaisu voi olla myös tekemättä yhtään mitään. Tiukalla aikataululla runnomalla voidaan saada enemmän haittaa kuin hyötyä aikaan.

Tietojärjestelmistä:

Mielestäni Suomen kokoisessa maassa ei välttämättä tarvita kymmeniä eri potilastietojärjestelmiä. Toimiva ratkaisu saattaisi olla moderni, käyttöliittymältään käyttäjälähtöinen, avoimen rajapinnan järjestelmä. Tämä järjestelmä olisi käytössä kaikissa toimipisteissä sektorista riippumatta, ja sisältäisi tarvittavat ominaisuudet. Käyttäjät saisivat tätä pakettia täydentää tarpeelliseksi katsomillaan "Appseilla". Näitä appseja voisivat kehittää erinäiset ohjelmistokehittäjät. Ymmärrän, että ajatus on utopiaa. Pelkkä järjestelmän ideointiin käytettävien konsulttivetoisten Work Shoppien kustannukset olisivat kymmeniä miljoonia...

Loppuun on kuitenkin hyvä listata optimistesisti haaveet toteutuneen SOTE uudistuksen vaikutuksista:

Potilas:
- Saa tarvitsemansa hoidon nopeasti
- Kokee terveytensä ja hyvinvointinsa kohentuneen
- Saa tehokkaita välineitä ja aitoja kannustimia huolehtia itse hyvinvoinnistaan
- Saa laadukasta ja vaikuttavaa hoitoa
- Kokee, että uusi järjestelmä on selkeä ja hyvin toimiva

Yhteiskunta:
- Kilpailu potilaista tervehdyttää organisaatioiden toimintakulttuuria ja kannustaa laadukkaiden palveluiden tuottamiseen
- Kilpailu pakottaa yksinkertaistamaan ja tehostamaan kolossaalisiksi paisuneita organisaatioita
- Inhimilliset resurssit saadaan tehokkaammin käyttöön, työtaakka jakautuu tasaisemmin
- Työhvyinvointi SOTE-ammateissa paranee etenkin julkisella sektorilla
- Rahaa säästyy/ Samalla rahalla saadaan enemmän aikaan, koska resurssit voidaan allokoida terveyttä ja hyvinvointia tuottaviin toimintoihin sivutoimintojen sijaan.