# data[].attributes.body
Rakat ingyenes cucc
admin.sch.bme.hu <- az itt regisztrált microsoft fiókkal
msdnaa.bme.hu
jetbrains.com
Github student pack

# data[].attributes.body
Az első sorban a nevezőből hiányzik k!

# data[].attributes.body
Passwort: 65N56

# data[].attributes.attachment_link.description
Rólunk mondták Hírek Szervezeti felépítés Munkatársak Médiamegjelenések Pályázatok Kelemen Éva Alapítvány Idegen Nyelvi Központ Szervezeti és Működési Szabályzat Rektori - Kancellári Utasítás

# data[].attributes.body
Benjamin Coester: benjamin.coester@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
hvt tanulmányi portál: belépés a portálra

# data[].attributes.attachment_link.title
HVT tanulmányi portál: Belépés a portálra

# data[].attributes.body
adminisztratív dolgok: Csuka Barna
Zováthi Örkény: o.zovathi@gmail.com
Szűcs József: szujoz95@gmail.com

# data[].attributes.body
19. Sept, 26. Sept, 3. Okt, 10. Okt, stb.
Beadás: November 10, 23:59
Szóbeli: December 12, 15:00-18:00

# data[].attributes.attachment_link.description
Termine Vorlesungen: Dienstag 12:15 - 13:45 im Raum IB147 Übungen: Donnerstag 12:15 - 13:45 im Raum IB147

# data[].attributes.attachment_link.description
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem

# data[].attributes.attachment_link.description
Was können wir besprechen? Fragen zu meinen Kursen, Fragen zum Deutschlernen, Fragen zum Studium in Deutschland, Fragen zu Stipendien in Deutschland, Fragen zum Forschen in Deutschland ...

# data[].attributes.body
Katona-Recski-Szabó: A számítástudomány alapjai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ez az elads a villamosmrnk alapkpzs (BSc program) VISZAA05 neptun-kd alatt szerepl, 5 kredites trgyhoz tartozik. A szakot ebben a flvben kezd hallgatk ezt az elmleti kurzust s egy hozz tartoz gyakorlatot vegyenek fel, csakgy mint mindenki ms, akinek nincs rvnyes SzA alrsa, de a flv vgn vizsgzni szeretne. Kt vizsgakurzus is indul. A az egyik a most tantott VISZAA05 trgybl, mg a msik a korbban tantott, 4 kredites VISZAA02 trgyhoz tartozik. Ez utbbit azok a hallgatk vehetik fel, akiknek rvnyes VISZAA02 alrsuk van, s ennek birtokban 4 kreditrt szeretnnek vizsgzni . A vizsgakurzusokhoz nem tartozik gyakorlat, ezeken a kurzusokon alrs nem szerezhet, a vizsgra hozott pontszm nem javthat. Termszetesen rvnyes alrs birtokban is fel lehet venni a VISZAA05 kurzust (egy hozz tartoz gyakorlattal). Ekkor ismt szerezhet alrs s kijavthat az alrshoz jr hozott pontszm.

A kt kurzushoz termszetesen kln ttelsorok tartoznak: egy, a flv vgre kialakul a VISZAA05-hz s egy a rgiVISZAA02-hz.

Leszmllsi alapfogalmak, permutcik, varicik s kombincik (ismtls nlkl s ismtlssel), pldkkal, kiszmtsuk, binomilis egytthatk kzti egyszer sszefggsek, a binomilis ttel.
Gyakorl feladatsor

2019. szeptember 12.
Egyetemi Sportnap: a cstrtki gyakorlatok elmaradnak.

2.ht

2019. szeptember 17.

Grfelmleti alapfogalmak. Grfok fokszmsszege, fk egyszerbb tulajdonsgai.
Gyakorl feladatsor

3.ht

2019. szeptember 24.

Minimlis kltsg fesztfa, Kruskal algoritmus. Legrvidebb utak s grfbejrs fogalma, BFS.
Gyakorl feladatsor

4.ht

2019. oktber 1.

Schnherz Qpa: az elads s a gyakorlatok elmaradnak.

5.ht

2019. oktber 8.

A BFS tulajdonsgai, legrvidebb utak fja. Dijkstra, Ford s Floyd algoritmusai.
Gyakorl feladatsor

6.ht

2019. oktber 15.

Mlysgi keress, irnytott krk keresse, aciklikus grfok jellemzse. Alapkrrendszer (fundamentlis krrendszer), fundamentlis vgsrendszer.
PERT feladat, megoldsnak algoritmusa.
Gyakorl feladatsor

7.ht

Euler-sta s krsta, ltezsnek szksges s elgsges felttele. Hamilton-kr s t fogalma. Szksges, illetve elgsges felttelek Hamilton-kr ltezsre: Dirac s Ore ttelei ill. komponensszm pontelhagysok esetn.
Gyakorl feladatsor Az I. ZH anyaga eddig tart.

8.ht

2019. oktber 29.

Grfok sznezse, klikkmret s kromatikus szm viszonya. Hlzati folyamok, Ford-Fulkerson ttel, algoritmus maximlis folyam keresse. Egszrtksgi lemma, Edmonds-Karp ttel, tbbtermels, tbbfogyaszts hlzatok, cscskapacitsok s irnytatlan lek visszavezetse szoksos hlzatra.
Gyakorl feladatsor

2019. november 1.
Mindenszentek: a pnteki gyakorlat elmarad.

9.ht

Pros grf fogalma, jellemzse. Prostsok, Knig s Hall ttei. Algoritmus maximlis prosts keressre pros grfban.
Gyakorl feladatsor

10.ht

2019. november 12.

TDK konferencia: az elads s a gyakorlatok elmaradnak.

11.ht

2019. november 19.

Fggetlen/lefog pont-/lhalmazok, Knig s Gallai ttelei. Skbarajzolhatsg, gmbre rajzolhatsg. Az Euler-fle poliderttel s kvetkezmnyei egyszer, skbarajzolhat grfokra. Kuratowski grfok, topologikus izomorfia, Kuratowski ttele.
Gyakorl feladatsor

12.ht

2019. november 26.

Oszthatsg, maradkos oszts. Euklideszi algoritmus, prmek, szmelmlet alapttele, osztk szma. Ttelek a prmek eloszlsrl. Kongruencik, lineris kongruencik megoldsa. Maradkrendszerek, Euler-Fermat-ttel.
A II. ZH anyaga eddig tart.
Gyakorl feladatsor

13.ht

Algoritmusok bonyolultsga (input mrete, algoritmus lpsszma az inputmret fggvnyben, polinomidej algoritmus). Szmelmleti algoritmusok: alapmveletek, (modulo m) hatvnyozs s az euklideszi algoritmus lpsszma. Dntsi problmk. P, NP, co-NP bonyolultsgi osztlyok fogalma, felttelezett viszonyuk, plda ilyen problmkra. Polinomilis visszavezethetsg (Karp-redukci), NP-teljessg, Cook-Levin ttel, nevezetes NP-teljes problmk: SAT, HAM, 3-SZN. k-SZN, MAXFTN, MAXKLIKK NP-teljessge.
Idn nem szerepel:
Prmtesztels, Fermat-teszt. Nyilvnos kulcs titkosrs, digitlis alrs. Az RSA titkostsi mdszer.
Gyakorl feladatsor

2019. december 7.

Munkanapthelyezs miatt: pnteki gyakorlat

14.ht

2019. december 10.

A villamossgtan szempontjbl fontos alkalmazsi terletek.

Skbarajzolt grf dulisa. Elvg l, soros lek, vgs. A dulis grf tulajdonsgai (lszm, cscsszm, sszefggsg, kr-vgs dualits, annak specilis esetei).

Legszlesebb t keresse irnytatlan grfban.
Gyakorl feladatsor

2019. december ??.

10-12 IB134
Konzultci

Katona-Recski-Szab: A szmtstudomny alapjai (Typotex 2002, 2003)
A kari vezets rendelkezsnek megfelelen a gyakorlatokon ktelez a rszvtel mindazok szmra, akik azt felvettk. Akinek a trgy adatlapjn meghatrozottnl (ebben a flvben 3-nl) tbb hinyzsa bizonythat, aznem szerezhet sem a VISZAA05 trgybl. Ez teht azt jelenti, hogy hiba van rvnyes alrsa valakinek: ha felveszi a gyakorlatot, de nem ltogatja a foglalkozsokat, akkor nem vizsgzhat.

A flv sorn kt zrthelyi lesz. Mindkt zrthelyi 90 perces s hat darab, egyenknt 10 pontot r feladatbl ll. A zrthelyin 50 pont megszerzse jelent 100%-os teljestmnyt. Aki ennl is tbbet r el, annak az 50 pont feletti rszt IMSC pontokban rjuk jv. A zrthelyikre osztlyzatot nem adunk, hanem az azokon szerzett sszpontszmot konvertljuk alrsra ill. szmtjuk be a vizsgajegybe. A zrthelyi megrsakor az albbi szablyok betartst kveteljk meg.

Csak a honlapon meghirdetett beosztsnak megfelel teremben rhat meg a zrthelyi dolgozat: ha valaki nem a szmra elrt teremben jelenik meg, nem rhatja meg ott a szmonkrst. A termekben az lsrendet a dolgozatrst felgyel kollgk jellik ki, ez ktelezen rvnyes minden rszvevre.

A hallgatnl legyen okmnynak minsl, fnykpes igazolvny (szemlyi, jogostvny, tlevl vagy j tpus dikigazolvny), amellyel krsre igazolja magt, valamint jl lthatan s megbzhatan r, nem piros szn toll.

Minden hallgatnak gondoskodnia kell arrl, hogy megfelel mennyisgben legyenek nla a dolgozatrshoz A4-es mret lapok. Amennyiben valaki egynl tbb lapon kvn dolgozni, gy ezeket mg a dolgozatrs megkezdse eltt a bal fels sarkukban tzkapoccsal, elvlaszthatatlanul ssze kell ersteni. Minden lap jobb fels sarkban fel kell tntetni a hallgat nevt s neptun-kdjt. Mindezen tl az els lap jobb fels sarkban jelezni kell a hallgat neptun szerinti gyakorlatvezetjnek nevt, a trgy nevt, a dolgozatrs dtumt, s a zh/pzh/ppzh sorszmt. Mindezeket clszer mg a dolgozatrs eltt megtenni. A kiosztott feladatlapot a hallgatk megtarthatjk, de arra nem dolgozhatnak, azt a dolgozattal beadni nem lehet.

A dolgozatrst a hallgat akkor kezdheti meg, ha megjelenik a szmra kijellt teremben legksbb 30 perccel a hivatalos kezdsi idpont utn.

A dolgzatrs els 30 percben senki sem tvozhat a terembl.

A dolgozatrs megkezdstl a dolgozatrs vgig a dolgozatot r hallgat a dolgozatrst felgyel szemlyeken kvl senki mssal nem kommuniklhat.

A dolgozatrs alatt a hallgat ltal elrhet helyen nem lehet sem elektronikus eszkz (telefon, laptop, szmolgp, okosra, stb), sem rott vagy nyomtatott tanknyv, jegyzet, segdanyag, piszkozat, res lap, sem pedig tska vagy kabt.

Aki a fenti szablyok valamelyikt megszegi, annak a dolgozata rvnytelen, ill. a vtsg (slytl fggen) tovbbi eljrst vonhat maga utn.

Krjk, hogy mindazon hallgatk, akikre a dolgozatrskor specilis szablyokat kell alkalmazni, ezt legksbb egy httel a dolgozatrs eltt jelezzk ezt a trgy eladjnak.

A flv vgi alrst az szerzi meg (vagyis a szbeli vizsgra az jelentkezhet), aki az albbi hrom felttel mindegyikt teljesti:

mindkt zrthelyin kln-kln legalbb 18 pontot r el s

a kt zrthelyi sszpontszma legalbb 48, valamint

a gyakorlatokrl val hinyzsainak a szma nem tbb az sszes gyakorlatok szmnak 30%-nl (idn 3-nl).

A kt zrthelyi mellett lesz mg kt ptlsi alkalom: elsknt a ptlsi hten egy ptzrthelyi, majd a vizsgaidszak els htben egy alrsptl vizsga fednev jabb lehetsg. Ezek mindegyikn jbl meg lehet rni akr az els, akr a msodik zrthelyi dolgozatot, de egyszerre csak az egyiket. A dolgozat jbli megrsa termszetesen nem azt jelenti, hogy a feladatsorok azonosak volnnak. Mindhrom alkalommal ugyanazt az anyagrszt krjk szmon s - a szndkunk szerint - a kitztt feladatsorok egyforma nehzsgek. E kt ptlsi alkalmat lehet teht felhasznlni az elmulasztott zrthelyik teljestsre vagy egy korbban mr megrt dolgozat eredmnynek a javtsra. Ha valaki egy korbban mr megrt dolgozatot teljest jra valamelyik ptzrthelyin, akkor az jonnan szerzett pontszma lesz rvnyes (akkor is, ha az rosszabb, mint a korbbi), azzal a kivtellel, hogy egy mr megszerzett alrst nem lehet elveszteni. Konkrtan: ha valaki mr teljestette az alrshoz szksges feltteleket, majd egy javtnak sznt ptzrthelyin olyan eredmnyt r el, hogy ezltal az alrsa elveszne (akr azrt, mert nem rt el 18 pontot, akr azrt, mert az sszpontszma 48 al cskken), akkor ettl az alrsa mg megmarad s a vizsga eredmnybe 48-as ZH sszpontszm szmt.

A ptzrthelyiken mindenki szabadon eldntheti, hogy az els s a msodik zrthelyik kzl melyiket kvnja ptolni vagy javtani, gy annak sincs akadlya, hogy valaki mindkt ptlsi alkalommal ugyanannak a dolgozatnak a ptlst (vagy javtst) ksrelje meg.

A ptzrthelyire nem szksges a neptunban jelentkezni: azon mindenki a sajt dntse szerint rszt vehet. Ezzel szemben az "alrsptl vizsgn" csak az vehet rszt, aki ebben a flvben mg nem szerzett alrst, de egyetlen ZH sikeres megrsval az alrs megszerezhet. Az alrsptl vizsgt csak az rhatja meg, aki arra elzetesen jelentkezik a neptunban.

Ha valaki mindkt zrthelyit mr az els alkalommal (teht ptls nlkl) sikeresen teljestette s (a TVSz biztostotta jogval lve) mindkt zrthelyi eredmnyt mg a szorgalmi idszakban javtani kvnja (s gy erre az els ptzrthelyi alkalom nem elegend), az keresse meg (e-mailben vagy szemlyesen) a trgy valamelyik eladjt legalbb egy httel az els ptzrthelyi idpontja eltt.
A fent emltett, ptlsi hten biztostott msodik ptlsi alkalom a neptunban alrsptl vizsga nven jelenik meg. (Ez a nv teht nmileg flrevezet, itt nem egy valdi vizsgrl van sz.) Erre a msodik ptzrthelyi alkalomra vonatkoz szablyok az albbiakban klnbznek az elsre vonatkozktl:

A kijavtott zrthelyi s ptzrthelyi dolgozatokba a dolgozatok kijavtst kvet gyakorlaton betekintst biztostunk, s jogos reklamci esetn az elrt pontszmot mdostjuk. Ksbb is lehetsg van a betekintsre, m ekkor a pontszmon mr nem mdostunk.

Az alrsptl vizsgn csak az vehet rszt, aki a kt norml zrthelyi, illetve az els ptzrthelyi eredmnyei alapjn mg nem teljestette az alrshoz szksges feltteleket. Teht e msodik ptlsi alkalom csak akkor hasznlhat egy korbban mr megrt dolgozat eredmnynek a javtsra, ha az alrs felttelei mg nem teljeslnek.

Az alrsptl vizsgra a neptunban kell jelentkezni. Figyelem! Aki ezt elmulasztja, annak az ezen az alkalmon megszerzett alrst nem tudjuk a neptun rendszerben adminisztrlni. Ezrt nincs lehetsgnk arra, hogy az alrsptln olyan hallgat vegyen rszt, aki nincs rajta a neptun generlta vizsgalapon.

Az alrsptl vizsgn val rszvtelrt a neptun utlag klneljrsi djat szmlz ki.

Az alrsptl vizsgn rt dolgozatokat mg aznap kijavtjuk s biztostjuk abba a betekintst. (Ennek a pontos helysznt s idpontjt a dolgozatrs kzben hirdetjk ki.) A dolgozatok eredmnyei (legksbb a kvetkez napon) a trgy honlapjra is felkerlnek. Aki a megtekintsen nem tud megjelenni, az a dolgozatt krsre ksbb is megnzheti, de ekkor mr a dolgozat pontozsn nem tudunk vltoztatni.
Korbban szerzett alrsok

A TVSZ 2019-es vltozsa nyomn a megszerzett alrsok rvnyessgnek korbbi 6 flves korltozsa megsznt, gy akinek a korbbi szablyok szerint 2019 szeptemberben rvnyes alrsa volt, annak azt ksbb mr nem kell jra megszereznie.

Szbeli vizsga

Vizsgzni csak az jhet, aki a neptunban jelentkezett az adott vizsgaalkalomra, tovbb a vizsgra jelentkezshez rvnyes alrssal rendelkezik. Felhvjuk a figyelmet arra, hogy a neptun csak a vizsgra jelentkezett hallgatk eredmnyeinek a felvitelt engedlyezi, gy nincs lehetsgnk olyan hallgatt vizsgztatni, aki brmilyen okbl nincs a neptun ltal generlt vizsgalapon. A jelentkezsek s lemondsok a vizsgt megelz napon 12 rakor lezrulnak. Elvizsgt nem tartunk.

A vizsga ebbl a trgybl szbeli. A vizsga megkezdsekor a vizsgznak kisorsolunk egy ttelt a trgyhoz tartoz, a vizsgattelsorbl. Ennek a kidolgozsra (vagyis a szbeli felelethez egy vzlat vagy b jegyzet elksztsre) legalbb 45 percet biztostunk. Negyvent perc felkszlsi id letelte utn a vizsgztat abban az esetben is elkezdheti a vizsgztatst, ha a hallgat mg nem jelezte, hogy elkszlt. A felelet abbl ll, hogy a vizsgz egyrszt a jegyzeteire tmaszkodva rszletesen beszmol a hzott ttelben tallhat tananyagrl, msrszt a vizsgztat nhny szrprbaszer, a tananyag tovbbi rszvel kapcsolatos krdsre vlaszol. (A vizsga sikeressghez teht nem elg a kihzott ttel ismertetse, az fent emltett tovbbi krdsekre is kell tudni vlaszolni.) Az elgsges megszerzsnek elengedhetetlen felttele, hogy a vizsgz az anyagban szerepl minden lnyeges (a ttelsorban flkvren szedett) defincit s ttelt pontosan ki tudjon mondani, illetve tudjon rtelmezni. Ugyancsak szksges, hogy a nem vastagon szedett rszek esetben is legfeljebb egy-kt hinyossga legyen a vizsgznak. Ennl tbb viszont nem is kell a ketteshez, azaz a ttelsorban szerepl ttelek bizonytsainak ismerete csak a kzepes vagy jobb jegy megszerzshez szksges. Ha valaki az egyszerbb bizonytsokat is tudja, akkor jk az eslyei a hrmas szbeli feleletre. A ngyes vagy ts felelethez (esetleg kisebb-nagyobb segtsggel) mr a nehz bizonytsokat is el kell tudni mondani (s persze rteni is kell azokat). A vizsgn szmtani kell arra is, hogy a zrthelyik ltal le nem fedett anyagrszbl bizonyosan kap krdst a vizsgz.

A vizsgajegy a kt zrthelyi eredmnynek ill. a vizsgn nyjtott szbeli teljestmnynek a slyozott tlaga, amiben a zrthelyik sszeredmnynek slya 2, a szbeli vizsg pedig 3. Ha a szbeli vizsga elgtelen, akkor a vizsgajegy is elgtelen (fggetlenl a zrthelyik eredmnytl). Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a zrthelyik eredmnyei alapjn egy 19 s 40 kztti "hozott pontszmot" szmtunk ki, ami a kt ZH (IMSC pontok nlkli) sszpontszmnak 40%-a, s ehhez addik a szbeli vizsgn szerezhet, legfeljebb 60 pont. Ha a szbeli rszen szerzett pontszm 24-nl kevesebb, akkor a vizsgajegy elgtelen, egybknt pedig a hozott pontszm s a vizsgn szerzett pontok sszegbl az albbiak szerint szmtjuk a vizsgajegyet: 40 s 54 pont kztt elgsges, 55 s 69 pont kztt kzepes, 70 s 84 pont kztt j, vgl 85 s 100 pont kztt jeles.

Aki elgtelenre vizsgzik, az egy zben ismtl vizsgt tehet amennyiben a vizsgaidszak htralv rszben mg van meghirdetett vizsgaalkalom s arra tud jelentkezni. Sikeres vizsga esetn is tehet javt vizsga. Ismtl ill. javt vizsga esetn a zrthelyikbl szrmaz eredmnyek vltozatlan mdon rvnyesek. A frhelyek fggvnyben tovbbi ismtl/javt vizsgra is van lehetsg, azonban ugyanabban flvben csupn kt vizsga djmentes: a harmadik alkalomtl ez djkteles, amit a neptun kiszmlz. rdemes blcsen lni ezzel a lehetsggel, tudva, hogy aki ugyanazon trgybl hat vizsgn is elgtelen eredmnyt r el, azt az egyetem tanulmnyi okbl elbocstja.

A vizsgkat megelz konzultcin a vizsgra val kszls kzben felmerlt krdseket lehet feltenni. A konzultcik idpontja s helyszne a neptunban szintn megtallhat, de a konzultcira nem kell (s nem is lehet) jelentkezni. A konzultcin brki rszt vehet, nem csak az, aki az ppen soron kvetkez vizsgra jelentkezett.

A vizsgn (ebbl a trgybl) nem szksges alkalmi viseletben megjelenni. A hallgat (egybknt civilizlt) ltzkdse a vizsga eredmnyt semmilyen tekintetben sem befolysolja.

sszegyjtttnk nhny hasznos tancsot a sikeres vizsgzst megknnytend.

10-10 IMSC pontot lehet szerezni a kt ZH mindegyikn a fent lertak szerint, ptls esetn a legutolsnak megrt dolgozatok alapjn. Tovbbi 10 IMSC pont szerezhet a szbeli vizsgn mgpedig gy, hogy a szbelin nyjtott teljestmnyt (az esetlegesen feltett, mlyebb megrtst ellenrz krdseket is belertve) legfeljebb 72 ponttal rtkeljk. Ez, illetve ebbl legfeljebb 60 szmt a vizsgajegybe. A 60-on felli pontszm 5/6-odrsze pedig IMSC pontknt kerl jvrsra azzal, hogy a trgybl sszesen megszerezhet IMSC pontszm nem lehet 25-nl tbb.
A vizsgt kveten mindenki gyzdjn meg arrl, hogy a neptunba helyesen kerlt be a vizsga eredmnye s a flv sorn esetlegesen sszegyjttt IMSC pontszma. Tmegvel kell adminisztrlnunk ezeket az adatokat, s idnknt sajnos hibzunk. Azonban minl hamarabb kapunk visszajelzst errl, annl hamarabb tudjuk korriglni a hibt, s az esetleges negatv kvetkezmnyeknek elejt venni.
A kvetkez jelensgre hvjuk fel a figyelmet. gyszlvn minden vben elfordul, hogy a vizsga eltt a jelentkezett hallgatk j rsze nem rzi magt elgg felkszltnek, ezrt tjelentkezik egy ksbbi alkalomra. St, ezt akr tbbszr is megteszi. Sajnos az is megesik, hogy valaki elgtelenre vizsgzik, s ezrt szeretne ismtl vizsgt tenni. Mindennek az eredmnye, hogy az utols 1-2 vizsgaalkalommal a ltszmkorltnl lnyegesen tbben szeretnnek prblkozni. Ilyenkor aztn rengeteg krst szoktunk kapni a ltszmkorlt felemelsre. Mivel a vizsgztatk idbeosztst j elre meg kell hatroznunk s a tanszk kapacitsa amgy is vges (s nem tl nagy), ezrt erre egszen biztosan nem lesznk kpesek. Ennek megfelelen csak az jhet vizsgzni, aki befr az eredeti ltszmkorltba. Aki teht vrlistn marad a vizsga kezdetre, az sajnos egyltaln nem jhet. (A vizsghoz ugyanis idnknt vrlistt is ksztnk, hogy a jelentkezk sorba tudjanak llni a visszalpk miatt felszabadul helyekrt. Ennek az az egyedli clja, hogy ne kelljen azon versenyezni, ki csap le hamarabb egy hirtelen add lehetsgre.) Mindannyiunk rdekben krjk azt is, hogy aki mr biztosan nem fog eljnni egy alkalomra, az mihamarabb jelentkezzen le (akkor is, ha vrlistn van), hogy a vrlistn maradknak minl tbb eslye legyen. Azrt sem butasg ezt idben megtenni, mert aki feljelentkezve marad, s gy igazolatlan tvolltet nyer, arra a neptun pnzbntetst szabhat ki. A jelentkezsek s lemondsok a vizsgt megelz napon 12 rakor lezrulnak: az ezt kvet llapot vgleges. Tudjuk, hogy rm kellemetlen, ha valaki mindssze 20 rval a vizsga eltt tudja meg, hogy jhet vagy sem az adott szmonkrsre. Sajnos ez a rendszer sajtossgbl addik, gy ezen nem tudunk segteni.

Mindezek miatt tisztelettel azt javasoljuk, hogy mindenki igyekezzk mr az elsnek vlasztott alkalomra megfelelen felkszlni. Ez taln a legfrappnsabb mdszer a fentiek miatti bosszsg elkerlsre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ez az elads a villamosmrnk alapkpzs (BSc program) VISZAA05 neptun-kd alatt szerepl, 5 kredites trgyhoz tartozik. A szakot ebben a flvben kezd hallgatk ezt az elmleti kurzust s egy hozz tartoz gyakorlatot vegyenek fel, csakgy mint mindenki ms, akinek nincs rvnyes SzA alrsa, de a flv vgn vizsgzni szeretne.

# data[].attributes.body
Semester 1 (tavalyiak)
Juhász Marcell jegyzetei
Vegyes anyagok ("Drive")

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
hvt tanulmányi portál: belépés a portálra

# data[].attributes.attachment_link.title
HVT tanulmányi portál: Belépés a portálra

# data[].attributes.body
Kollár Zsolt: kollar@hvt.bme.hu
HAWEB: haweb.phii.hu
Horváth Bálint (gyak. vez.): bhorvath@hvt.bme.hu

# data[].attributes.body
Urbi: tamas.urbancsek@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allgemeine INFORMATION zum PFLICHTFACH Physik 1, Teil Mechanik

Verständnis der experimentellen Grundlagen und deren mathematischer Beschreibung im Gebiet der klassischen Mechanik.

Selbstständige Bearbeitung einfacher physikalischer Probleme.

Für Elektroingenieure: im Durchschnitt 3 Vorlesungen (45 Min.) und ein Praktikum (45 Min.) die Woche.

Für Informatiker: im Durchschnitt 2 Vorlesungen (45 Min.) und ein Praktikum (45 Min.) die Woche.

Die Vorlesungen und Praktika über Mechanik laufen insgesamt 7 Wochen lang.

Die Paktika sind im Block (3 Gelegenheiten, typisch je 2. Woche, 90 Min.) für beide Studiengänge gleich. Die Aufgaben für Praktika sind vorher bekannt (siehe unten).

1. Teilnahme sowohl auf Vorlesungen (min. 80%), als auch auf Praktika (min. 70%) ist Pflicht.

2. Ein Klausur (Testfragen und Aufgaben im Wert von 20 Punkten) soll gewährleistet werden (mindestens 7 Punkte) nach der 7. Woche. Erfolgloser Klausur kann im Lauf des Semesters einmal gebührenfrei nachgeholt werden (PZH).

3. Physik 1 ist Unterschrift- und Prüfungspflichtig. Der Lehrstoff, der hier vorgeführt wird, bildet 50% des ganzen Materials (ergänzt wird mit Wärmelehre und Elektrostatik) der Prüfung.

Aufgaben für Praktika der Mechanik:

AKTUELLE INFORMATION FÜR JAHRGANG 2018/19 SEMESTER 1.

# data[].attributes.attachment_link.description
Verständnis der experimentellen Grundlagen und deren mathematischer Beschreibung im Gebiet der klassischen Mechanik. Selbstständige Bearbeitung einfacher physikalischer Probleme. Für Elektroingenieure: im Durchschnitt 3 Vorlesungen (45 Min.) und ein Praktikum (45 Min.) die Woche. Für Informatiker: im Durchschnitt 2 Vorlesungen (45 Min.) und ein Praktikum (45 Min.) die Woche.

# data[].attributes.body
Dr. Kocsányi László: kocsanyi@eik.bme.hu
Gádoros Patrik (gyak. vez.): gadorosp@eik.bme.hu
Kiss Gábor:
gkiss@mail.bme.hu

# data[].attributes.body
30. Okt, 20. Nov, 11. Dez
Pénteki előadások: 25. Okt, 22. Nov, 13. Dez

# data[].attributes.body
Néni: szilvasi@math.bme.hu
Halmschlager Andrea (gyak. vez.): andhalm@math.bme.hu