# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:
Iseloomustus: Õied on roosakasvioletsed või lillad, 10-20 õiega kobar paikneb varre tipus.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis tavaline, õitseb varakevadel.
Kaitse:

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: kureerned, ussiherne, voolme-rohi, iiriernes.
Iseloomustus: Õied on koondunud 20-50 kaupa tihedatesse ühekülgsetesse kobaratesse. Lehekesed kitsad, lühidalt teritunud või ümardunud tipuga.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis kõikjal sage, õitseb juunist augusti või septembrini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: Uhakas, raudohakas, karuohakad, harilik ohakas.
Iseloomustus: Õisikud on koondunud ebakorrapärasesse liitõisikusse. Keskmised varrelehed on 7-17 cm pikkused.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis inimesest mõjustatud kohtadel väga sage, õitseb juuni lõpust septembrini, vahel veel oktoobriski.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:
Iseloomustus: Kasvab 10-25 cm kõrguseks. 2-4 lehte, õied paiknevad 1-4 kaupa kobaras.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis on tavaline, õitseb
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimed nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:
Iseloomustus: Valged või helesinised õied on 0,6–1,5 cm. Taime lehed on enamasti alla 2 cm pikad.
Levik, ohtrus, õisemisaeg: Eestis tavaline, õitseb maist augustini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja,

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: härjapea, maaumalad, valge härjapää, jaani rohud.
Iseloomustus: Õis on koondunud 40...80-kaupa kerajaks nutiks, mille läbimõõt on kuni 2 cm. Kolmetised liitlehed, kõik lehekesed peaaegu raotud.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis kõikjal sage, õitseb maist septembrini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:
Iseloomustus:Väikeste kuldkollaste, lõhnavate õitega mis on koondunud tihedatesse õisikutesse. Lehed aluselt laienenud.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis tavaline, õitseb maist augustini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: kaetusõied, põldhumal, kollane käbihein, maarja-härjapää.
Iseloomustus: Umbes 1 cm pikkused õied. Kolmetised liitlehed, kõik lehekesed lühirootsulised.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis sage, õitseb juunis-juulis.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapäraed nimed:punaserohi, punasetõverohi, vererohi, õuetõberohi.
Iseloomustus:Tupplehti 2, kroonlehti 4, kroostus:nlehed erekollased. Lehed on värvuselt pealt rohelised, alt sinakas- või hallikasrohelised.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Kogu Eestis tavaline, õitseb maist septembrini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:raudreiarohi, verihain, köharohi, koeraköömen
Iseloomustus: Sakilised, karvased ja lõhnavad lehed. Varre otsas on õisikud mis koosnevad 15-75 väikesest õiest.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Kasvavad Euroopas ja Aasia parasvöötmes.
Kaitse:Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: roomav tulilill, seakärsahein, varesenaadid, hanijalg.
Iseloomustus:Õie läbimõõt 15-23 mm, kroonlehed kollased.Kolmetised liitlehed.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg:Eestis väga sage, õitseb maist augustini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: kamel, kammtee, kanapasalill, ubinhein, õuekummelid.
Iseloomustus:Õied moodustavad korvõisiku, mille läbimõõt on 5-8 mm. Lehed on enamasti rootsutud, sügavalt kaheli- või kolmelisulgja labaga.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis sage taluõuedel ja äärelinnamajade hoovides, jalgteedel sageli massiline, õitseb juulist septembrini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:paiseleht, tiileht, teenuiad, tiiain.
Iseloomustus: Õisik on 1-20 cm pikkune tähk. Munajad või laimunajad kaarroodsed lihtlehed, mis on paljad või hõredalt karvased.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis inimasustuse juures sage, õitseb suve algusest kuni oktoobrini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: pullirohi, seawööd, veemärsid, voolmerohud.
Iseloomustus: Õie läbimõõt 1,5-2,3 cm.  Lehekeste vahel asuvad väikesed lisalehekesed.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis väga sage, õitseb maist augustini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:kihtlill, linnupiim, kuldlilleke, taevatäht.
Iseloomustus:Tömbi tipuga õied, 0,8...1,5 cm pikad. Õisiku alusel on 2 kandelehte, neist alumine suurem, ulatub üle õisiku.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis küllaltki sage, õitseb aprillis ja mai algul.
Kaitse:Ei kuulu kaitsetavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:kobrulehed, nakjas, rass, äiakaelaleht.
Iseloomustus: Õisikud on enam-vähem kerajad, 22- 33 mm laiad ja umbes 20- 25 mm kõrged. Lehe tipp tömp, väikese ogateravikuga.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg:  Eestis tavaline, õitseb juulist oktoobrini.
Kaitse:Ei kuulu kaitsvate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: kanakoolja, kanakool, luutõverohi, südame-rohi.
Iseloomustus: Kroonlehti 8 või rohkem, tupplehti 3. Lehelaba südajas või neerjas, värvus tumeroheline, läikiv.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis sage, kohati massiline. Õitsevad aprillis ja mais.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: kassiratas, pinipuss, maa-aluserohi, roosirohi.
Iseloomustus: Kroon sinakaslilla, punakate laikudega, kuni 2,2 cm pikkune. Lehe pealmine pind on kaetud karvakestega.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg:Eestis sage, harvem esineb Hiiumaal ja Vormsil, õitseb maist juulini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed:naadileht, püdseleht, sarapuunaat, varesjalg.
Iseloomustus: Kroonlehed valged, sarikate läbimõõt on 1-1,5 cm, need on koondunud varre tipul kuni 25-kaupa. Lehelaba pikkus ja laius 10-20 cm, ebaühtlaselt saagja servaga.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg:Eestis sage, õitseb juunist augustini.
Kaitse:Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: kassi tudarad, luuvaluhein, pisterohi, robbi rohi.
Iseloomustus: Tupplehed munajad, kuni 2 mm pikad ja 1 mm laiad, laia nahkja servaga. Lehed on kaetud harunenud karvadega.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis väga sage, õitseb maist (aprillist) hilissügiseni.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: nogulane, nõgene, treegal, supinõges, suskja.
Iseloomustus: Lehe pikkus 3- 15 cm ja laius 1,5- 8,5 cm. Lehed on saagja servaga, mis on kaetud kõrvekarvade ja lihtkarvadega.
Levik, ohtrus, õisemisaeg: Eestis kõikjal väga sage, õitseb juunist septembrini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: jooksjarohi, paistetuse rohi, eerenprüüs, hundihamba rohi.
Iseloomustus: 2 tolmukaga väikesed õied. Piklikud lühidalt teritunud või tömbi tipuga hambulised lihtlehed.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis tavaline, õitseb juunist augustini.
Kaitse: Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.

# data[].attributes.body
Rahvapärased nimed: emanõges, imenõges, piimanõges, miiksmaasikas, mesilill.
Iseloomustus: õied 2-3 cm pikad, magusa mesimahlaga õieputke põhjas. Lehed karvased, hõõrudes lõhnavad omapäraselt.
Levik, ohtrus, õitsemisaeg: Eestis väga sage, õitseb aprillist septembrini.
Kaitse: ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.