# data[].attributes.body
4a. Bedre og mer effektive (brukervennlige) tjenester og prosesser for ansatte også. Med det mener vi systemer som er tilegnet arbaidsoppgavene og som egentlig funker. Utviklere av systemer burde ta ansvar for systemer som er levert for sent eller ikke funker som de skal.

# data[].attributes.body
Utviklingsmål 3 ramser opp mange ting i ett mål.

# data[].attributes.body
Gjelder effektivisering og gevinstrealisering mest Utland?

# data[].attributes.body
Hvorfor skal bare brukere, sektor og samfunn få bedre tjenester? Hva med oss i NOKUT. Skal vi ansatte kunne få bedre verktøy og tjenester også?

# data[].attributes.body
Mer om hvordan ta vare på våre ansatte. Hvordan skal vi ha det i nokut?

# data[].attributes.body
Ending er krevende. Kunnskapsbasert medvirkning er en måte å få gode prosesser

# data[].attributes.body
Det oppleves at mye av fokuset på kompetanseutvikling handler om administrative ting. Dvs. prosessutvilking/prosjektutvikling. Det er viktig med satsing på kompetanseutvikling på det faglige også og at det systematisk satses på dette. Dette kan blant annet gjøres gjennom satsing på faglige diskusjonsforum/arenaer som drives av de faglig ansatte. Dette kan gjøre at vi bør bedre til å jobbe på tvers også.

# data[].attributes.body
Eget utviklingsmål å prioriterere medvirkning - ressursutnyttelse

# data[].attributes.body
Hvorfor dette språket? Det er fremmedgjørende og ugjennomtrengelig. Dette er IKKE klarspråk. Her må NOKUT gå i seg selv.

# data[].attributes.body
Bord 11: Medbestemmelse og partssamarbeid bør komme tydeligere frem i strategien. Fagavdelinger og fagforeninger må komme tidligere på banen i ulike prosesser. Mer fokus på hvordan vi skal jobbe med arbeidsmiljø, og ikke bare kompetanse. Veldig positivt med kompetanseutvikling!

# data[].attributes.body
Samfunsnytte er et mål - gevinstrralisering og ressursstyring er middler til å oppnå dette. Ikke slå sammen disse tre komponentene, gir feilaktig skjær av at de er likeverdige.

# data[].attributes.body
Utfordring-ressurser til medvirkning  i ulike prosesser

# data[].attributes.body
I dag blir både kommunikasjon og evaluering og analyse presentert sammen med norsk utdanning. Utenlandsk utdanning blir presentert for seg selv. Samtidig virker det som om vi skal jobbe på tvers. Man må bli flinkere til å vise dette blant ledelsen også

# data[].attributes.body
Snu utviklingsmål 1 på hodet: vi skal digitalisere - da må vi sørge for at digitaliseringen bidrar til x, y, z. Digitalisering er ikke et mål men et middel.

# data[].attributes.body
Medvirkning. Savner et punkt om
medvirkning for ansatte. Måten å satse på medarbeidere som ressurs.

# data[].attributes.body
Arbeidsmiljø, organisasjonskultur og kompetanseutvikling er lite synlig i utviklingsmålene. Dette er også en forutsetning for virksomhetsmålet.

# data[].attributes.body
«Bedre», «økt» og «mer»: basert på hvilken analyse? Hvordan vet vi at bedre, økt og mer er veien å gå?

# data[].attributes.body
Hva er dette? Kan være en fin arena for samarbeid og kompetansedeling men må forankres i avd

# data[].attributes.body
Hårete utviklingsmål - mer og bedre av alt!

# data[].attributes.body
Fryktelig komplisert språk, særlig på utviklingsmål 2.

# data[].attributes.body
NOKUTs samfunnsnytte må være fagavdelingens ansvar. De må i det miste ha en betydelig rolle i arbeidet og medarbeiderne må være med på dette.

# data[].attributes.body
Paradoks at det samme «effektkravet» ikke nødvendigvis gjenfinnes på avdelingsnivået. Ref til feks informasjonsinnhenting og evalueringer: hvrdan vet vi at det er dette som gir effekt? Hvor er analysen?

# data[].attributes.body
-Vi savner samarbeid i målet med erfaringsutveksling og kunnskapsdeling. Vi må ikke bare dele informasjon på tvers i nokut, men faktisk samarbeide på tvers. Og ha arenaer for dette.
-systematisk kunnskap om hvordan vi jobber burde inn i kvalitetshåndboka
- vi trenger også verktøy for prosjektstyring
- viktig at når det kommer tiltak fra adm at det også konsekvensutredes. Fagavdelingene må alltid dras inn.
- skulle hatt mål for arbeidsmiljø, medvirkning og et grønnere nokut.

# data[].attributes.headline
Vi må praktisere en mer offentlighet for hele NOKUT 

# data[].attributes.subject
Vi må praktisere en mer offentlighet for hele NOKUT 

# data[].attributes.body
Vi må ha takhøyde før å være nytenkende.
Vi må få kontroll for oppgavene før vi tar på oss nye oppgaver.
Skape gode sammarbeidsarena på tvers, synergieffekter av å være et NOKUT.
Sikre ro for å strategisk bygge opp kompetansen for de ansatte.
Hvordan sikre rett medvirkning fra de ansatte og at kompetansen blir brukt på best mulig måte.
Vi må jobbe for å bli et NOKUT.
God opplæring i hva det vil si å jobbe i statsforvaltningen.

Hva vil det si å være effektivt forvaltningsorgan?
Savner de underliggende målene.

# data[].attributes.body
Bærekraftperspektivet mangler

# data[].attributes.body
Første mål: NOKUT skal være......Istedenfor er. Få med for hvem i operasjonaliserbare underpunkt

# data[].attributes.body
Vi må få tilbake arena for faglig diskusjon på tvers. NOKUT-skolen kan være fin den, men det vil ikke bidra til dette.

# data[].attributes.body
Det er noe inkonsistens mellom det å effektivisere (som sparer penger) og kompetanseutvikling (som koster penger og tid). Kompetansehevingen må forankres i fagavdelingene og kompetanse må deles på flere medarbeidere. Kompetanse ervervet innad i NOKUT opplevelses ikke å bli like verdsatt som kompetanse som kommer utenfra. Også i denne måltavlen savner vi medarbeidermedvirkning. Og hvor er mål for å utvikle et (fortsatt) godt arbeidsmiljø? Lederutvikling bør også være en del av nokut-skolen. Viktig å være omforent om ambisjonene i nokut, og ambisjonene innenfor hver avdeling.

# data[].attributes.body
-En god del forbedringspotensiale på digitaliseringsfeltet. Viktig forutsetning at løsningen fungerer som den skal. Ikke digitalisere for digitaliseringens skyld, men nøye velge hvilke felter hvor utbyttet blir størst.
-Mulig å forbedre informasjonsinnhenting fra lærestedene.
-Viktig å tenke langsiktig på alle felter - hva trenger vi i dag, hva trenger vi om 5/10 år?
-Vanskelig å måle verdier som tillit og samfunnsnytte.
-Mål nr 3 er godt, men vanskelig å gjennomføre og måle.
-Behov for større kontakt og utveksling mellom norsk og utenlandsk utdanning? Store muligheter for å utnytte ressurser på tvers av alle avdelingene.

# data[].attributes.headline
NOKUT som kunnskapsbedrift er i økende grad HR-styrt

# data[].attributes.subject
NOKUT som kunnskapsbedrift er i økende grad HR-styrt

# data[].attributes.body
Nokut må ikke bli mer maskin. Hvor er medarbeiderne, medvirkning? Kompetansen som er i fagavdelingene må tas i bruk og prosesser må knyttes sterkere til AVD behov og kunnskap

# data[].attributes.body
Det er litt uklart hvordan de tre utviklingsmålene (UN) bidrar til å nå det overordnede målet. Vi må på en eller annen måte operasjonalisere "effektivt tas i bruk i Norge". Det første UM handler kun om effektivitet / rask saksbehandling hos oss, og selv om det er noe brukerne selvsagt bryr seg om så er det avgjørende punktet heller at vedtakene er gode. Det andre UM kan kanskje indirekte bidra, men her må det tydeliggjøres at informasjonen må målrettes. Det siste handler kun om å opprettholde tillit. Det kan være slik at så lenge tilliten til godkjenningsarbeidet er høy så kan man effektivt ta i bruk utenlandsk utdanning, men det er ikke åpenbart at det er slik.

# data[].attributes.body
FYO - svært komplekse beslutninger må fattes innledningsvis. Behov for mer ressurser til utvikling av kunnskapsbase i utlandsavdelingen?

# data[].attributes.headline
Samordning på tvers i nokut må inn i strategien ellers vil ikke avdelingene prioritere dette - silotenkning 

# data[].attributes.subject
Samordning på tvers i nokut må inn i strategien ellers vil ikke avdelingene prioritere dette - silotenkning 

# data[].attributes.body
Bord 11 fortsettelse: Endre informasjonsrolle til informasjons-/veilederrolle. Understreke vårt nasjonale ansvar. Tydeliggjøre ansvaret for informasjon om norsk utdanning til utenlandske aktører. Hvor skal det ligge i NOKUT?

# data[].attributes.body
Det burde være "bedre/god og lettere tilgjengelig informasjon"

# data[].attributes.body
C er ikke et utviklingsmål og oppleves som lite offensivt. Dersom vi ønsker å bedre samfunnsnytten og kvaliteten så bør det skrives eksplisitt.

# data[].attributes.body
Utviklingsmålene bør ivaretat anvendelsen av regelverket. Vi må ta et ansvar for utforming, slik at vi kan jobbe mer effektivt, og effekten for samfunnet og bruker blir bedre.

# data[].attributes.body
Informasjon til institusjoner om hvilken informasjon NOKUT sitter med

# data[].attributes.body
Litt rart at man har ett mål på utenlandsk utdanning og tre på norsk

# data[].attributes.headline
Viktig med fokus på at frigjorte ressurser med tanke på digitalisering og effektivisering brukes på faglig utvikling og evaluering. 

# data[].attributes.subject
Viktig med fokus på at frigjorte ressurser med tanke på digitalisering og effektivisering brukes på faglig utvikling og evaluering. 

# data[].attributes.body
Utviklingsmå 3 er et overordnet mål

# data[].attributes.body
Tilrettelegge informasjon. Mulighet å få informasjon fra brukergruppene-hvordan de opplever NOKUT i prosess i etterkant. Nytte av godkjenningen

# data[].attributes.body
Bord 11: til Utviklingsmål A: skal det være tillit til effektiviteten i seg selv eller er effektivitet et av virkemiddelene for å skape tillit? Utland som et nasjonalt kompetansesenter for utenlandsk utdanning bør tydeliggjøres mer i de strategiske prioriteringene. Viktig å jobbe tett med andre avdelinger, f. eks kommunikasjonsavdelingen for å styrke informasjonsrollen.

# data[].attributes.body
Hvor er "vurdering" (fra roller) reflektert i utviklingsmålene?

# data[].attributes.body
Effektivitet på saksbehandlingsnivå vs effektivitet på ledelsesnivå: har saksbehandlerne klarheten og tydeligheten fra ledelsen for å kunne arbeide effektivt?

# data[].attributes.body
Fagligheten i NOKUTs arbeid mangler / er lite tydelig i målene og utviklingsmålene.

# data[].attributes.body
- Må jobbe videre med digitalisering og automatisering
- hvis utland også trenger å vite effekten av sitt arbeid, burde kanskje avdelingen for evaluering og analyse i langt større grad kunne serve både norsk og utenlandsk utdanning.
-

# data[].attributes.body
For å være ett NOKUT og for å få til utviklingsmålene må vi samarbeide mer på tvers enn vi gjør i dag og dele mer informasjon. Forankre utlandsfeltet bedre i de andre avdelingene i NOKUT. Dette gjelder særlig norsk utdanning og kommunikasjon. Behov for bedre sammenheng mellom godkjenningsarbeidet og arbeidet med kvalifikasjonsrammeverket. Utviklingsmålene treffer grovt sett, men det er behov for å diskutere metodikken bak. Fagskoler og fag og yrkesopplæring er nesten glemt. Stabilitet i personalet er en viktig faktor. Behov for mer kunnskap om hvordan og hvor mye f.eks. automatisk godkjenning blir brukt. Behov for å forstå målgruppene bedre, og kommunisere bedre med disse. Kompetanseutvikling for den enkelte er avgjørende for å nå utviklingsmålene. Det er også medarbeidermedvirkning.

# data[].attributes.headline
Målene sier lite om hva vi ønsker å bli. Veldig veldig overordnet mål. 

# data[].attributes.subject
Målene sier lite om hva vi ønsker å bli. Veldig veldig overordnet mål. 

# data[].attributes.body
Sier lite om hva avdelingen skal ha son langsiktig mål. Strategien sier lite om hvordan det skal jobbes på tvers.
Hva legges i begrepet tillit?
Hva er samspillet med institusjonene?
Vi må jobbe for å være et kompetansesenter. Hvordan skal vi nå det målet.

Dette vil kreve at vi må bli enige om hva som er kvalitet i vedtakene på alle ordningene.

Hvordan kan vi bidra inn i arbeidet med internasjonalisering.

Må skaffe gode arena for  samarbeid på tvers.
Kvaliteten må ligge i bånd.

Dette krever at det er en langtidsplan for arbeidet.
Må kartlegge bruken av vedtakene våre.
Veiledning må være kvalitetssikret og tilpasset sluttbrukerne.
NOKUT må være åpne på hvordan en behandler søkere.

# data[].attributes.body
Hovedmålet går bare på effektivitet. Kunne man vært litt mer offensive her?

# data[].attributes.headline
Brukerorientering-kartlagt hva det er behov for. 

# data[].attributes.subject
Brukerorientering-kartlagt hva det er behov for. 

# data[].attributes.body
Bør være et eget mål, ev. De genrerelle målene bør komme først-tydeligere at de er de sentrale. Få inn begrep som bedre heller mer etc. Utfordrende å sette av ressurser til å jobbe smart

# data[].attributes.body
-Behov for bedre rutiner for saksbehandling i enkelte seksjoner
-Utfordringer med manglende funksjonalitet i eSam på tvers av seksjoner
-Mulig å automatisere godkjenning av hele grader fra flere land? Vil frigjøre ressurser til mer krevende saker
-Generell godkjenning er frivillig, men enkelte direktorat og læresteder har dette som krav for autorisasjon eller opptak

# data[].attributes.body
Alternativt forslag til punkt 3. Enklere og mer samlet regelverk for sektoren

# data[].attributes.body
Gjelder både 1 og 2) Hvordan skal utviklingsmålene bidra til at vi kan si noe om at flest mulige utdanninger holder høyt internasjonalt nivå?

# data[].attributes.body
Gjennomgående for alle - jobbe smartere.  Ressurser til det. Nyttig for andre.

# data[].attributes.body
Bord 11: Viktig med god kobling mellom kommunikasjon og fagavd. Mer info på engelsk om norsk utdanning (på nettsidene). Institusjonenes historikk (akkreditering/navn/sammenslåinger) bør formidles på nettsidene.

# data[].attributes.body
Handlingsplan på avdelingsnivå: blir en utfordring å lage gode handlingsplaner internt

# data[].attributes.body
"kvaliteten" i stedet for "kvalitetstilstanden"?

# data[].attributes.body
Strekpunktet må omformuleres, få inn relevant, nyttig og brukerrettet. Vi må bli den foretrukne info.kanal.

# data[].attributes.body
Hva med informasjon om tilstanden på institusjonsnivået?

# data[].attributes.body
Er fagnivå det samme som «fagdisiplin»?

# data[].attributes.body
Det kommer til å være et omfattende arbeid å skille ut nyttig og nødvendig kunnskap og hele tiden oppdatere dette.

# data[].attributes.body
Evalueringer har høye omkostninger. Er dette den beste måte åskaffe kunnskap om kvalitetstilstanden på?

# data[].attributes.body
Savner en presisering av det kvalitative aspektet? Vi har mye informasjon. Bedre og lettere tilgjengelig heller enn å bruke begrepet mer

# data[].attributes.body
Ikke ‘mer’ og ‘lettere’!

# data[].attributes.body
Heller enn mer og lettere tilgjengelig info, synes vi det er viktig med variasjon og brukervennlighet. Er ikke også kunnskap et bedre ord enn i informasjon, ev. kunnskapsbasert informasjon? Vet vi nok om målgruppene?

# data[].attributes.body
Hva er argumentasjonen for evalueringer? Dette er svært dårlig argumentert.

# data[].attributes.body
Hvorfor er det behov for kunnskapen all den tid virkemiddelsprioriteringen allerede er gjort?

# data[].attributes.body
Misforhold mellom tilsynsinnsats på instusjonsnivå og kunnskap/informasjonsinnsats på studietilbudsnivå.

# data[].attributes.body
-hvordan avgjør vi når og hvorfor vi gjennomfører evalueringer og tilsyn (eller andre virkemidler)
- det er problematisk om ikke de ulike avdelingene har eierskap til alle styringsparameterne. Både tilsyn og analyse bør ha en rolle inn i de ulike styringsparameterne for norsk utdanning. En utfordring er å finne ut av hvilken rolle de ulike avdelingene og seksjonene har for å oppnå målene.
- vi må vite effekten av evalueringer og andre tiltak. Bidrar det vi gjør til endringer?
- for å vite hva vi bidrar til, må vi diskutere oss igjennom hva "effekt" er, og hva vil skal jobbe mot. Dette innebærer videre en diskusjon på hvilken metodikk som passer til ulike prosesser.
- en utfordring vi må finne ut av er hvordan man jobber med tematiske satsninger og andre oppgaver som er avdelingsovergripende. Hvordan gir seksjoner og avdelinger ressurser inn? Porteføljestyringen må utvikles.
- viktigere med god og bedre informasjon enn mer informasjon

# data[].attributes.body
Til hvem og til hvilken nytte? Usikker på hvem som har behov for det? Hvilken informasjon sitter vi på som vil bli tung nok innen hele sektoren/alle fag/alle program?
Internt vil vi nok ha bruk for det. Er en portal det riktige? Det vil være mange forventninger til den. Høye krav til hva innholdet bør være. Vil det kunne føre til uintenderte ting - konsekvensutredning?
Bordet er usikker på om dette er det som skal prioriteres/flagges ut ad?

# data[].attributes.body
Bedre og lettere tilgjengelig kunnskap...
Andre termer som kan brukes: "nyttig", "målrettet"

# data[].attributes.body
Hva er fagnivå?

# data[].attributes.headline
På fagskole har forståelsen av kvalitet kommet kortere og arbeidet her må starte på et annet nivå - må samarbeide med sektoren. Mangler felles forståelse og derfor er f.eks "formidling" krevende. 

# data[].attributes.subject
På fagskole har forståelsen av kvalitet kommet kortere og arbeidet her må starte på et annet nivå - må samarbeide med sektoren. Mangler felles forståelse og derfor er f.eks "formidling" krevende. 

# data[].attributes.body
Nytteverdi er viktig og å få frem og hvem interessentene er

# data[].attributes.body
Utfordringen er at vi skal endre fokus,  gjøre andre gode. I tillegg balanse mellom utvikling og operativ drift. Viktig å huske at endringen skal skje over tid.

# data[].attributes.body
Bedre og mer målrettet! Ikke «lettere» og «enklere»!

# data[].attributes.body
B synes vi treffer godt, men kan vurdere andre termer enn "enklere". Ser det er andre gode forslag her

# data[].attributes.body
Store utfordringer:
-å vite hva vi selv driver med
- utvikle fagskolesektoren
- å prioritere mellom alle oppgavene som står i kø. Her er det mye å ta tak i.
- regelverksarbeidet. Både å skape et godt regelverk og å informere utad.

Hvordan få det til:
- mer formalisert samarbeid internt.
- bruke sektoren mer
-

# data[].attributes.body
Digitalisering:
Mangler et mål på hvordan digitalisering kan bidra til effektiv saksgang. Hvordan jobbe smartere?  Bør være et mål i hver avdeling. Grønt skifte: informasjon: bruk av webinarer, video og andre medier. Klar språk

# data[].attributes.body
I motsetning til B er A er et tilstandsmål formulert for institusjonene, ikke utviklingsmål for oss.

# data[].attributes.body
Utviklingsmålene sier for lite om retningen på arbeidet vårt, det fremstår for generelt. Det vil kreve mest av oss å få ressursene til å strekke til (søknader/tilsyn vs utviklingsarbeid). En løsning for å få til dette kan være mindre midlertidighet som gir mer stabilitet, pluss god kompetanseutvikling for den enkelte.

# data[].attributes.headline
Hvor er studentene og menneskene vi arbeider med og for? Her er det mye struktur. 

# data[].attributes.subject
Hvor er studentene og menneskene vi arbeider med og for? Her er det mye struktur. 

# data[].attributes.body
Hvor er metaperspektivet på hva kvalitet er?
Ingen punkter på synergier/overlap/samarbeid med andre avdelinger og hvordan arbeidet styrker NOKUT som én organisasjon. Silotenkning.

# data[].attributes.body
Bra at vi skal gjøre inst gode. Kunnskapsbasert regelverksarbeid er viktig. Vi må ha et problem. Evaluering systematikk på å forbedre egne rutiner. Vi blir sett av andre. Hva krever mest av oss. Samarbeide om kunnskapsinnhenting og utvikling av sektor. Hvor skal vi legge inn ressursene. Balansen mellom tilsyn basert på risikobasert tilsyn og la inst utvikle seg selv, og veiledning. Hvis noen får dårlig utvikling gjennom tilsyn, så kan program avvikles. Vi kan oppsummere tilstanden og vise resultatene. Kan våre resultater føre til at inst mister tilskudd? Vi må jobbe med indikatorer som gir best mulig bilde av tilstanden. Vi må ha ressurser for å være til stede med kontroll.

# data[].attributes.body
Prioritering - veldig stor portefølje
Oppbygging av kompetanse spesielt innen forskriftforvaltning
Å utvikle et enhetlig NOKUT både når det gjelder metodikk og kunnskapsgrunnlag
Det langsiktige kontra det smidige/impulsive
Samhandling og involvering/forankring på alle nivå for å få opp kunnskap og jobbe strategisk med videreutvikling