# data[].attributes.body
Quan arribarà la vacuna a cada pais?

# data[].attributes.body
Vacunació per a tothom.

# data[].attributes.body
Quant costen les vacunes que salvarien al Tercer Món milions de vides?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El preu de les vacunes per combatre les malalties més devastadores oscil·la entre 15 i 40 cèntims

Tot té un preu, inclosa la vida. Cada any, deu milions de nens perden la seva al món a pesar que 15 cèntims serien suficients per evitar-ho. El xarampió, la pneumònia o el tètanus són responsables que molts menors no arribin a complir cinc anys.

Es pot posar preu a la vida d'un nen? La resposta és afirmativa. El futur d'alguns menors depèn d'una vacuna el cost de la qual és quantificable: 15 cèntims si es vol combatre el xarampió, 30 cèntims per tractar la pneumònia amb antibiòtics, 40 cèntims per protegir-se del tètanus, 50 cèntims per comprar sals de rehidratación que combatin els efectes de la diarrea... Són quantitats mínimes que, no obstant això, aconsegueixen uns beneficis enormes.

Cada any, 10 milions de nens moren al món sense haver complert cinc anys. Una mort cada tres segons; el 99% en països en vies de desenvolupament. Són les xifres que tracta d'evitar Save the Children amb la campanya "Jo de major vull estar viva". Segons aquesta organització, bona part d'aquestes morts es produeixen per causes totalment prevenibles, per la qual cosa aquest és el seu propòsit: la prevenció.

La meitat de les morts succeeixen en amb prou feines sis països: Índia, Nigèria, República Democràtica del Congo, Etiòpia, Pakistan i Xina. Malalties com la malària, el xarampió, el VIH/sida, la diarrea i la pneumònia ostenten el trist rècord de ser les cinc causes fonamentals del 90% d'aquestes pèrdues. Especialment, la pneumònia. "És el major causant de la mort de nens i nenes menors de cinc anys, més que la sida, la malària i el xarampió junts", assegura Save the Children.

Factors determinants

Si es prenguessin les mesures oportunes, la taxa de mortalitat de nounats es reduiria fins a en un 70%. L'informe "Salvar vides en temps de crisis" advoca per tenir en compte aquesta dada. Recorda les malalties que destaquen com a principals causes de mort i apunta a altres raons secundàries, com les deficiències en els sistemes sanitaris i el seu funcionament, els preus dels tractaments, la desnutrició, la disponibilitat d'aigua neta i d'un sistema segur de sanejament i el grau d'alfabetització de les nenes. "Les mares amb capacitats educatives limitades tenen moltes menys possibilitats de rebre suport qualificat durant l'embaràs i el part", alerta.

"El canvi climàtic està tenint un impacte devastador en milions de nens de tot el món"

Un altre motiu per a la reflexió és el canvi climàtic. La freqüència i intensitat dels desastres naturals creix i afecta, en la seva majoria, als països més pobres. Com a conseqüència d'això, molts nens es veuen obligats a treballar per ajudar a les seves famílies o s'allunyen d'aquestes a causa de desplaçaments de població. "El canvi climàtic està tenint un impacte devastador en milions de nens de tot el món", adverteix l'informe.

Per la seva banda, la pujada del preu dels aliments condueix a la gana a milers de nens i deixa un balanç de 100 milions de persones en situació de pobresa extrema. Mentre, la crisi financera mundial ha posat en perill la despesa social i insinua el perill respecte a l'ajuda internacional en 2010.

Solucions econòmiques per salvar vides

Les recomanacions de Save the Children per salvar la vida dels menors són poc exigents. Advoquen, per exemple, pel mètode de la mare cangur. Quan els nounats de baix pes es col·loquen en contacte amb la pell materna, aquesta els transmet la seva calor i els ajuda a sobreviure en els primers dies.

Posar al nounat en contacte amb la pell de la mare li ajuda a mantenir la calor i sobreviure els primers dies

L'atenció continuada a les mares i als seus bebès és una altra alternativa, al costat de la lactància exclusiva, que podria salvar la vida de gairebé un milió de nens a l'any. Així mateix, l'escolarització de les nenes reduiria els riscos per a les mares, ja que retardarien el matrimoni, tindrien fills més tard i disposarien de "capacitats econòmiques i recursos per cuidar d'elles mateixes i dels seus fills".

Una correcta alimentació incrementa també les taxes de supervivència dels menors i facilita que les dones guanyin pes suficient durant l'embaràs. En l'actualitat, prop de 40 milions de dones de països en desenvolupament pateixen anèmia ferropénica, la primera causa de mortalitat materna i de lactants amb baix pes en néixer.

La planificació familiar, la immunització de dones en edat fèrtil mitjançant la vacuna antitetànica, els tractaments per combatre infeccions durant l'embaràs, l'assistència qualificada durant el part, les cures postnatales o els tractament contra la diarrea, el xarampió i la pneumònia són altres solucions econòmiques que evitarien milions de morts cada any.

# data[].attributes.attachment_link.title
Quant costen les vacunes que salvarien al Tercer Món milions de vides?

# data[].attributes.attachment_link.description
Imagen: Gep Pascual Es pot posar preu a la vida d'un nen? La resposta és afirmativa. El futur d'alguns menors depèn d'una vacuna el cost de la qual és quantificable: 15 cèntims si es vol combatre el xarampió, 30 cèntims per tractar la pneumònia amb antibiòtics, 40 cèntims per protegir-se del tètanus, 50 cèntims per [...]

# data[].attributes.body
¿Vacunas para todo el mundo?

# data[].attributes.body
Consideraciones relativas al consentimiento en la vacunación de niños y adolescentes entre 6 y 17 años

# data[].attributes.body
La lucha entre países ricos y pobres por la vacuna contra la COVID-19