# data[].attributes.body
Definició del diccionari

# data[].attributes.body
El Diccionari de la Llengua Catalana defineix “heroi” com:

1. Mitologia: Ésser semidiví, al qual són atribuïdes gestes prodigioses a favor del grup que el reconeix com a tal.

2. Persona que es distingeix pel seu alt coratge, per la seva fortitud en el sofriment.

Per extensió:
1. Personatge principal d’una llegenda, una narració, etc.

2. Persona prominent d’un acte, esdeveniment, etc.

# data[].attributes.body
TIPUS D’HEROIS

# data[].attributes.body
• Heroi en sentit ampli:

Persona que salva a altres d'un perill greu, produint un fet noticiable o mediàtic.
O qui mostrava especial dedicació o productivitat en el treball.

• Heroi literari:

Simplement el personatge central d'una obra, on les accions o gestes es relaten.

•  Heroi mitològic:
Pertanyen a les cultures gregues, romanes, germàniques o altres. Els herois mes cèlebres s'apropen a l'estatus de déus en algunes cultures.

• Heroi filosòfic:

Aquells que, allunyats de l'interès pel reconeixement social, i respectant els principis naturals de justícia, aspiren a la consecució de la veritat, així com a fer més fàcil el dia a dia dels altres mitjançant el cultiu de les més nobles virtuts, fins i tot si fos necessari trencant amb l'orde establert.

# data[].attributes.body
CARACTERÍSTIQUES DELS HEROIS

# data[].attributes.body
Trets distintius generals de l’heroi:

• Una intel·ligència superior que els possibilita solucionar endevinalles i problemes.

• Cometre una mort accidental, per la qual cosa han de patir un càstig que determina l'exili.

• Ha de ser valent, honest, ha de pensar en els altres, tenir valors, ser segur de si mateix, i persegueix els seus objectius sense importar els obstacles.

• Posseeixen una morfologia fora de l'ordinari.

• Superar diverses proves i altres tipus de competències.

• Porten determinades armes que els caracteritzen.

Trets ètics, morala i intel.lectuals:

• Naturalesa mixta.

• Conflicte amb el món exterior.

• Coratge.

• No té por de la mort.

• Ideologia utòpica.

Trets d’acció de l’heroi:

• Separació del món.

• Cerca d'aventura.

• Resposta a la crida.

• Mort inconscient.

• Batalla amb el seu contrari.

• Retorn per millorar el món.

# data[].attributes.body
EXPLICACIÓ

# data[].attributes.body
En origen: un heroi era el personatge de la mitologia grega que sense ser un déu (i per tant mortal), era capaç de realitzar prodigis i activitats fora de l'abast humà ordinari.
Posteriorment: el centre de l'epopeia i de la cançó de gesta medieval.
Heroi grec: destaca per les seves aptituds guerreres, si bé amb el pas del temps també es troben herois amorosos o humanitaris.
Còmic: ha evolucionat cap al superheroi.

# data[].attributes.body
LECTURA

# data[].attributes.body
Models coherents amb valors claus d’una organització. Fan funcions com:

• Exemplificar models de rol

• Ser símbols de l’organització en l’exterior

• Conservar la memòria de l’organització

• Definir allò adequat i allò normatiu

• Motivar els treballadors

• Oferir una influència duradora en l’organització

# data[].attributes.body
Bibliografia

Gran Diccionari de llengua catalana (2020). Definició d’heroi. Obtingut de:
https://www.enciclopedia.cat/ec-gdlc-e00073110.xml

Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana, plana 113. Edicions 62, Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 209. Barcelona, octubre del 1997, ISBN 84-297-4146-1.

VÁZQUEZ, I. (1990). Empresa y grupo p.93-115

# data[].attributes.body
El Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans defineix "valors" com:

1 1 m. o f. [AN] [AR] [LC] Qualitat o conjunt de qualitats que fan que alguna cosa o alguna persona sigui preuada, valgui.

El valor d'una obra literària

1 2 m. o f. [AN] [AR] [LC] Grau d’aquesta propietat o conjunt de propietats.

Apreciar algú en el seu just valor.

1 3 m. o f. [AN] [AR] [LC] Abast de la força, la significació, d’una cosa, acció, paraula, expressió, etc.

És un argument que no té cap valor.

2 m. o f. [LC] Coratge a emprendre grans afers, a afrontar els perills sense por.

Un acte de valor.

3 1 m. o f. [ECT] [LC] Allò en què és estimada o apreuada una cosa.

# data[].attributes.body
La cultura organitzacional és la personalitat de l'organització, la que caracteritza la seva forma de ser i fer les coses i que te com a base: els seus valors, la misió i la visió.
La cultura organitzional de les empreses és, en primer lloc, un procés que pren el seu temps, ja que són un conjunt d'actituds sustendes en la declaració de valors de l'empresa i que estructuren les seves relacions, tant a nivell intern, com extern.
Per assolir la visibilitat de la cultura organitzacional és molt important que tots els integrants de l'organització, entenguin els valors i els practiquen.

# data[].attributes.headline
Característiques de la cultura organitzacional

# data[].attributes.subject
Característiques de la cultura organitzacional

# data[].attributes.body
Per a la creació del codi d'una empresa, s'han de tenir en compte les següents característiques:
- Filosofia: serà l'eix pel qual transitarà la tasca de l'empresa i guiarà la resta d'aspectes.
- Misisó: és la raó per la qual ets de la teva companyia i el compromís que realitza front el mercat.
- Visió: La visió descriu l'objectiu final. És una aspiració o el desig com un impuls que porta a l'empresa a suspendre a si mateixa.
- Valors: Son el fonament de les accions i feines de cada membre de l'empresa.
- Ambient empresarial: és un entorn que s'alimenta de les relacions entre els seus membres i l'actitud que demostren front a diverses situacions laborals.
- Sentit d'identitat: és la forma en que els treballadors es perceben com representants d'una empresa.
- Normes o regles: cada empresa té les seves pròpies.

# data[].attributes.body
Teletreball: les empreses que concentren una quantitat considerable de treball personal i autònom poden instaurar entre els seus treballadors, la modalitat del teletreball. Disminuint la cantitat d'hores en hores presencials, generalment per aspectes de coordinació, presa de decisions o anàlisis col·lectiu; i altre per treball a distància. Aquesta mesura permet als treballadors organitzar el seu temps amb els seus familiars i/o passa temps, aconseguint l'entrega de productes en el mateix temps, però a un cost de temps personal molt menor.

# data[].attributes.body
Per pràcticar els valors en la cultura organitzional és necessari que l'empresa sigui exigent i estableixi regles per cumplir-los.
És a dir, un cop establerts els valors que caracteritzarà l'empresa, els actes que és duran a terme, tenen que anar en conseqüència amb ells.

# data[].attributes.body
Vázquez (1990) a la lectura Empresa y grupo, estableix que la cultura organitzacional per
interpretar-la  és necessari saber quins son els valors, mites, símbols, ritus, herois i comunicacions que la caracteritzen.
També fa referència a quina és la cultura organitzacional bona o correcta.  En un principi podem pensar que la bona és aquella que
és coherent i que té en compte el servei; la qualitat de l'atenció al client; la falta de formalisme amb respecte als procediments amb només la burocràcia precisa; la planificació; el control; las categories i tipus de jerarquies,
etc;. És a dir, que hi ha una coherència entre la seva estratègia, la seva estructura,
els seus procediments, persones i valors. Però a la pràctica, les empreses que tenen èxit internacional són aquelles que han sabut adaptar la seva cultura o ideologia a la cultura dels països en els que s’instal·len, és a dir, que no són tan estrictes o resistents
al canvi.

# data[].attributes.body
El Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans defineix "símbol" com:

1 m. [LC] [AN] Element sensible que es pren com a signe figuratiu d’un altre per raó d’una analogia que l’enteniment percep entre ells o d’una convenció.

La bandera és el símbol de la pàtria.

2 1 m. [RE] [AN] Signe que representa una religió o una forma de vida o de pensament religiós.

El símbol de la creu.

2 2 m. [RE] Fórmula concisa de la fe cristiana, procedent dels primers segles del cristianisme.

El símbol dels apòstols.

3 1 m. [LC] [QU] En formalització científica, lletra o conjunt de lletres usades per a representar magnituds, quantitats, unitats, operacions, etc.

El símbol del metre és m.

3 2  [LC] [QU] símbol químic Símbol per a representar els elements químics.

El símbol químic del sofre és S.

4 m. [FL] Signe gràfic constituït per lletres, xifres o pictogrames, que serveix per a designar una noció o una operació lingüística.

# data[].attributes.body
Després de diverses explicacions entenem per símbol una referència o un signe que representa allò que volem mostrar, i li dona un significat.
Per exemple, sabem que certs aparcaments són per minusvàlids perquè estan referenciats amb un símbol al terra.

# data[].attributes.body
Vázquez (1990) a la lectura Empresa y  grupo posa com exemple de símbol la forma d'anar vestit en una empresa.

"Mientras en una empresa es normal ir con camisa de mangas cortas pero con corbata, en otra esto no es aceptado y es preciso vestir traje oscuro, galones, placas e insignias como distintivos..." (Vázquez, 1990)

# data[].attributes.body
Els símbols tenen una forma fixada, de valor internacional, reconeguda per organismes estandarditzadors competents.

s (segons)

Els símbols s’escriuen amb majúscules o amb minúscules o amb una combinació de majúscules i minúscules, d’acord amb les normes UNE i ISO. No tenen mai marca de plural i s'escriuen sense punt.

# data[].attributes.body
Pesos i mesures

Monedes

Punts Cardinals

Elements químics i fórmules

# data[].attributes.attachment_link.description
Informació sobre els símbols més habituals en català

# data[].attributes.body
Centífics i tècnics: simplifiquen l'escriptura, símbols relacionats amb la química, les matemàtiques, etc.

Nacionals: Cada país adopta un cert símbol per diferenciar-se i identificar-se. Són exemples, la bandera, l'himne, etc.

Religiosos: Representen les idees abstractes, per exemple a l'Antic Egipte, els jeroglífics, les divinitats, etc. Els jueus i els musulmans prohibeixen les imatges com a símbols d'adoració.

Cristians: Símbols d'unió o reunió, com els peixos de bronze o cristall trobats a les catacumbes de Roma, que es lliuraven als batejats perquè els portessin penjats de coll. L'Església va donar molta importància al símbol dels Àpostols. Gui per el cristià sobre les veritats revelades, i perquè els fidels poguessin mostrar una contrasenya pròpia que els distingís dels heretges; d'aquesta manera si per qualsevol causa canviaven de congregació podien ser reconeguts com a cristians ortodoxos si evocaven el símbol.

# data[].attributes.body
El diccionari manual de la llengua catalana Vox © Larousse Editorial, S.L. 2007, defineix mite com:

1. HIstòria fantàstica que narra la vida dels déus i dels herois de l’antiguitat

2. Historia o relat que altera les veritables qualitats d’una persona o cosa i els dona més valor del que realment tenen

3. Persona, cosa o fet molt important que entra a formar part de la història o que s’ha convertit en objecte d’imitació

# data[].attributes.body
Vázquez (1990) a la lectura Empresa y grupo, defineix el mite com una anécdota o historia que s'explica i circula per l'organització, i les quals poden referir-se al moment i a les persones fundadores, les quals es consideren excepcionals per el ser esforç, oportunitat i creativitat.

També es poden referir a accions o situacions que van protagonizar les persones que es tenen com a “modèliques” i que per això faciliten la interiorització de certs valors.

# data[].attributes.body
Quan parlem d’un mite organitzacional ens referim a narratives que donen sentit a la tasca que es realitza i que no solen ser revisades. Es tracta, doncs, d'històries que per lo general tenen a ver amb la fundació de l’organització o amb la manera amb la qual es van superar certs moments o actuacions destacades d’alguns treballadors o de l’entitat amb el món en general.

Las narratives que constitueixen els mites organitzacions son eines que serveixen per ubicar-se en un determinat context de valors i poder recorrer a aquests valors per fer front al dia a dia.

# data[].attributes.headline
Perquè serveixen els mites organitzacionals?

# data[].attributes.subject
Perquè serveixen els mites organitzacionals?

# data[].attributes.body
La seva utilitat és molt variada, poden servir a inspiració quotidiana per resoldre diversos assumptes, fer propostes i prendre decisions. Funcionen moltes vegades de manera inconscient, com una guia de valors que orienta la acció.

# data[].attributes.body
El aspecte negatiu dels mites organitzacions es que moltes vegades tenen un “status” i unes pautes predominants, i per tant, són poc flexibles davant un canvi de l’organització. És important doncs saber marcar els límits i la distància, i nutrirse de totes les veus de l’empresa sense oblidar la identitat d’aquesta.

# data[].attributes.body
Els mites moltes vegades es construeixen a través d’un component molt perillós en la comunicació de les organitzacions: el rumor. Aquests es sustenten sobre bases molt poc contrastades difoses per els individus que es troben el entorn, com per exemple els treballadors, documents públics, medis de comunicació de l’organització…

# data[].attributes.body
Cohen Salama, M. (1 de julio, 2019). Mitos organizacionales: Qué son, para qué los usamos y cuáles son sus límites. Blog de Mauricio Cohen Salama. Coaching ejecutivo y desarrollo organizacional. Obtingut de https://mauriciocohensalama.com/mitos-organizacionales-herramientas-de-gestion/

Franquiciascolombia. (2015). La cultura organizacional: Ritos y mitos compartidos. Obtingut de http://www.franquiciascolombia.co/1196-la-cultura-organizacional-ritos-y-mitos-compartidos

VÁZQUEZ, I. (1990). Empresa y grupo p.93-115

Wordreference (2007). Definició de "mites". Obtingut de https://www.wordreference.com/definicio/mite

# data[].attributes.body
Vázquez (1990) a la lectura Empresa y grupo, defineix valors com aquelles idees filosòfiques que comparteixen les persones que pertanyen a l'organització i que són coherents amb uns criteris o creences que matisen i guien els seus comportaments, formant un nucli al voltant del qual s'estructuren els motius, els esforços i accions de tots els membres. Aquests poden ser explícits o implícits.
La finalitat de l'organització és saber el que diu l'organització sobre ella mateixa. Un altre punt important és el tipus de normes: com viuen les persones i com són interioritzades i acceptades, de quina manera l'organització és flexible i deixa al marge als individus per a interpretar-les o considera més important la normativa que a les mateixes persones.

# data[].attributes.body
La cultura de l'empresa és un conjunt d'elements interactius fonamentals (mites, històries, valors, rituals, etc.) compartits grupalment (cohesionen i donen identitat), sedimentats al llarg de la vida de l'empresa (història), que són tramesos als nous membres (enculturació) i que són eficaços en la resolució de problemes (vitalitat de la cultura).
La cultura de l'empresa no és monolítica, sinó que és estructurada de manera concèntrica: des de l'exterior és contextualitzada per les cultures continental, nacional, regional, local, etc.
(Aguirre, 1994, pàg. 22-23)

# data[].attributes.body
El Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans defineix el ritu com:

1 1 m. [RE] [HIH] [AN] Conjunt de cerimònies d’un culte.

1 2 m. [RE] Cerimònia concreta d’un culte.

2 1 m. [HIH] [SO] Norma que regula l’execució d’una acció sacra, d’un sagrament, les cerimònies del culte religiós.

# data[].attributes.body
La paraula ritus indica l’ordre imminent dels cosmos, són tasques que han de fer-se en cada estació o moment. D’aquesta manera entenem que per exemple donem pas a l’estiu quan celebrem Sant Joan.

# data[].attributes.body
Els rituals transmeten informació en relació als participants i les seves tradicions repetides any rere any, generació rere generació. Tradueixen missatges, valors i sentiments que perduren en les accions. Per tant, podem dir que els rituals ens acompanyen en la forma de fer les coses cada dia i està directament relacionat amb el sentiment de pertinença i de remarcar allò important per a nosaltres, d’avocar tot allò que es sagrat, que forma part del pensament i la moral.

Els individus necessitem tenir uns mecanismes que ens permetin donar forma a les coses, que expliquin els canvis estructurals en la vida de les persones. Tot això forma part de l’individu en societat. Totes les accions que produeixen canvis i poden ser compreses per la resta han de ser rituals.

Un exemple molt clar són les bodes, ceremonies on dues persones passen de ser solteres a ser casades.

# data[].attributes.body
Un altre exemple sería una graduació, on passes de ser estudiant a ser graduat i titulat.

# data[].attributes.body
Són varis els autors que parlen de ritus i rituals:

Malinowski → diu que el ritual és un producte de la necessitat dels éssers humans de suplir les seves deficiències.

Durkheim → diu que el ritual té una doble vessant: de representació social i d'integració en els mecanismes socials, de difondre les tasques col·lectives.

Rapaportt →  diu que els rituals són repetitius i estereotipats. Per a participar en un ritual hem d'acceptar un ordre comú. És un fet social.

Jean → diu que hem de construir un element (arquetip) que ens construeix socialment i que ens significa i que ens dona transcendència. Ex: arbre de la vida, espai sagrat, temple, santuari...(espiritualment).

Levi-Strauss → planteja la necessitat de fer ritus d'iniciació, tant de naixement, com de la mort per a poder fer aquest pas d’una etapa a un altre. Els ritus d’iniciació normalment són col·lectius que permeten deixar clar que s’està passant d’una etapa a un altre

# data[].attributes.body
Segons el DIEC:

ritu d’iniciació a) Ritu amb què un membre és admès en una societat.

ritu d’iniciació b) Ritu que marca la transició a la maduresa social.

ritu de fecunditat Ritu que pretén propiciar la reproducció de les dones, de la terra o dels animals.

ritu de pas Ritu que marca la transició d’un estat a un altre, principalment els esdeveniments crítics del cicle vital, com ara el naixement, la transició a l’adultesa, el matrimoni, la mort, etc.

ritu de pau Ritu litúrgic de la missa en el qual el celebrant desitja la pau als fidels i aquests entre ells, mitjançant algun signe extern.

# data[].attributes.body
Vázquez (1990) a la lectura Empresa y grupo, diu que la funció d'aquests és la de "desenvolupar els sentiments de pertinença al grup organitzacional, posar èmfasi en les coses que son importants per a fer circular els valors i fer que la cultura organitzativa permaneixi sense fluctuacions".

Per tant, dins les empreses i organitzacions també trobem ritus. Els més destacables són els següents:

# data[].attributes.body
Aguirre, À. (s.d.). Rituals en l'empresa. Universitat de Barcelona. Obtingut de: 48819-Text de l'article-57216-1-10-20061124.pdf

Miguel Zamudio. (2020). ¿QUÉ ES LA CULTURA ORGANIZACIONAL? [Vídeo]. YouTube. https://www.youtube.com/watch?v=rr_VKyWX9WQ

Pablo Orellana Nirian (05 de abril, 2020). Cultura organizacional. Economipedia.com

Sordo, A. I. (2019, 9 octubre). ¿Qué es la cultura organizacional? HubSpot. https://blog.hubspot.es/marketing/cultura-organizacional

VÁZQUEZ, I. (1990). Empresa y grupo p.93-115

# data[].attributes.body
Rituals d'accés o iniciatics. El ritu iniciatic permet accedir a la cultura de l'empresa, dotar d'identitat grupal a la persona que entra i dotar d'estabilitat i cohesió el grup.

# data[].attributes.body
Rituals de jerarquia. Consisteixen en l'estratificació dels membres d'una organització per mitja de la seva interacció ritual i es refereixen a la comunicació dels líders amb les persones del grup a les quals governen ( manar i comunicar, assenyalar la posició piramidal, ocupar el territori i dominar el temps).

# data[].attributes.body
Rituals de celebració festiva.  La festa es una ruptura necessaria per permetre la la continuïtat de l'ordre, com les vacances garanteixen el temps laboral.

# data[].attributes.body
Rituals de sortida.  La jubilació, el fet de que any rere any treballadors es veuen obligats a separar la seva vida de l’empresa. Com diu Àngel Aguirre, “El ritual fa més fàcil el trànsit dels que se'n van i alleuja la tensió inconscient dels que, treballant avui, hauran de marxar demà”.

# data[].attributes.body
Per tant, l'acció ritual pot constituir una eina tant imprescindible en el treball de lideratge empresarial com la del propi funcionament de l’organització.

# data[].attributes.body
Aguirre, À. (s.d.). Rituals en l'empresa. Universitat de Barcelona. Obtingut de: 48819-Text de l'article-57216-1-10-20061124.pdf

Ariño, A. (s.d.). Festa i ritual: dos conceptes bàsics. Universitat de València. Obtingut de: 48908-57306-1-PB.pdf (uv.es)

DIEC2 (2020). Definició de “ritu”. Obtingut de: Institut d'Estudis Catalans - Diec2

Premat, C. (2018). Apunts d’antropologia. Universitat de Barcelona.

Vázquez, I. (1990). Empresa y grupo p.93-115.

# data[].attributes.body
El valor és, doncs, el nucli de tota moral. Cada persona té uns valors determinats, igualment com en té uns cada cultura.
Els valors es considera que tenen polaritat, és a dir, en un extrem hi a el valor (o valor positiu) i en l'altre el contravalor (antivalor, disvalor o valor negatiu). Per exemple, amor-odi, justícia-injustícia, responsabilitat-irresponsabilitat, etc.
Una altra característica dels sistemes de valors és la jerarquia, això és, uns es presenten com més importants, superiors o "alts" i altres més "baixos" o secundaris. Això permet ordenar-los en una taula de valors.

# data[].attributes.body
(Argumenta, 2006) Obtingut de:http://wuster.uab.cat/web_argumenta_obert/unit_07/sot_3_08.html

DIEC2 (2020). Definició de “símbol”. Obtingut de: https://dlc.iec.cat/Results?DecEntradaText=simbol&AllInfoMorf=False&OperEntrada=0&OperDef=0&OperEx=0&OperSubEntrada=0&OperAreaTematica=0&InfoMorfType=0&OperCatGram=False&AccentSen=False&CurrentPage=0&refineSearch=0&Actualitzacions=False

Meza, M (2021, febrer, 25 ) 1 Explicación símbolos [vídeo] Obtingut de: https://www.youtube.com/watch?v=MgMszhfMLDg

Pàgina oficial UOC (Universitat Oberta de Catalunya). Obtingut de: https://www.uoc.edu/portal/ca/servei-linguistic/convencions/abreviacions/simbols/simbols-habituals.html

Símbol (s.f). A Viquipèdia. Recuperat el 16 de març de 2021 de: https://ca.wikipedia.org/wiki/S%C3%ADmbol

VÁZQUEZ, I. (1990). Empresa y grupo p.93-115.

# data[].attributes.body
Segons el Gran Diccionari de la llengua catalana, l'axiologia, en la filosofia moderna és el terme emprat per a designar la teoria de valors.

# data[].attributes.body
L'axiologia reconeix la següent tipologia de valors, basant-se en el fet que tot ells serveixen perquè l'ésser humà es realitzi en la seva integritat com a persona.

Valors vitals

Valors econòmics

Valors intel·lectuals

Valors cognitius

Valors estètics

Valors sensorials i sensuals

Valors socials

Valors socioafectius i emocionals

Valors instrumentals

Valors finals

Valors ètics i morals.

# data[].attributes.body
ClasificaciónDe. (2017). Clasificación De Los Valores. Obtingut de  https://www.clasificacionde.org/clasificacion-de-los-valores/

DIEC2 (2020). Definició de "valor". Obtingut de
https://dlc.iec.cat/Results?DecEntradaText=valors&AllInfoMorf=False&OperEntrada=0&OperDef=0&OperEx=0&OperSubEntrada=0&OperAreaTematica=0&InfoMorfType=0&OperCatGram=False&AccentSen=False&CurrentPage=0&refineSearch=0&Actualitzacions=False

Gran Diccionari de la llengua catalana (2020). Definició d'axiologia. Obtingut de: https://www.enciclopedia.cat/ec-gdlc-e00015261.xml

Valor (s.f). A Viquipèdia.  Recuperat el 16 de març de 2021 de: https://ca.wikipedia.org/wiki/Valor_(axiologia)

VÁZQUEZ, I. (1990). Empresa y grupo p.93-115