# data[].attributes.body
Nisu on teravili. Viljal on vagu ja karvane ots. Tal on pikad ja vaheldumisi asuvad kitsad lehed lehed ning märkamatu õis. Nisu vars on silindriline, liigendatud ja keskel õõnes. See kasvab umbes meetri kõrguseks. Nisu juur koosneb kahest osast. Primaarne juur aitab saada toitaineid ja vett. Sekundaarne juur aitab taimel stabiliseeruda ja hoiab seda maaküljes kinni.

# data[].attributes.body
Nisu on üks olulisemaid põllukultuure, mida kasvatatakse kogu maailmas. Nisu on mullastiku suhtes nõudlik ta vajab üsna niisket viljakat mulda. Eestis kasvatatakse pehme nisu sorte, sest kõva nisu vajab kuivemat ja soojemat kliimat.

# data[].attributes.body
Nisu tera töötlemisel saadakse alkoholi, jahu, helbeid, mannat, termotange, bulgurtange ja kliisid, millest tehakse toitu. Viimasel ajal on nisu hakatud kasutama biokütusena. Õlgesid kasutatakse loomasöödaks ja 19. sajandi oli see levinud katusekattematerjal.

# data[].attributes.body
Nisu kahjuriteks on nisu trips, lehvikud, lambid ja valged kännud. Haigusteks on nisu-pruunlaiksus, seenehaigused, jahukaste ning smut.

# data[].attributes.body
Kahjuritest vabanemiseks on vaja kasutada mürke, ravimeid ja teha korraliku eeltööd.

# data[].attributes.headline
Kuidas taime kasvatatakse? millal külvatakse? kui kaua valmib saak?

# data[].attributes.subject
Kuidas taime kasvatatakse? millal külvatakse? kui kaua valmib saak?

# data[].attributes.body
Nisutaim läbib oma arengus külvist koristuseni kolm suuremat arenguetappi: algareng, pikkuskasv ja saagi moodustumine. Talinisu külviaeg algab septembri algusest ja suvinisu külvatakse kevadel. Nisusaagi koristusaeg on sügisel.

# data[].attributes.body
Nisu on stabiilseks toiduallikaks miljonitele maailmas, olles maisi odra kõrval kolmest maailmas enim kasvatatavast teraviljast. Erinevaid nisu liike on 23.