# data[].attributes.body
1) looduslikud
2) majanduslikud
3) poliitilised
4) sotsiaalsed

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti - Eestis - Kliima - Kliimamuutus - Kliimamuutused - Rohepööre - Taastuvenergia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kliimasoojenemine teeb taimede kasvuperioodi pikemaks, teisalt põhjustavad kliimamuutused põllumajanduses rohkem ekstreemsemaid olusid, näiteks võivad olla põuad pikaaegsemad, rääkis "Terevisioonis" Eesti maaülikooli taimekasvatuse ja taimebioloogia õppetooli juht Ülo Niinemets.

Niinemets lausus, et kliimamuutuste tõttu keskmine temperatuur niivõrd palju ei tõuse, aga taimede kasvuperiood on pikem. "Kevaded hakkavad varem ja sügised hiljem ja eelkõige peaks soojemaks minema just talveperioodil. Suvel võib-olla niipalju soojemaks ei lähe," lausus Niinemets.

Pikemat kasvuperioodi pidas Niinemets põllumajanduse seisukohast positiivseks, sest sellisel juhul saab pärast talivilja koristamist külvata maha järgmise kultuuri, mis veel valmida jõuab, seega saab kaks saaki aastas. "Meil siin sellist asja kunagi ei tule nagu Egiptuses, kus saab neli saaki aastas," täpsustas Niinemets.

Kliimamuutuste tõttu võib aga tekkida rohkem ekstreemsemaid olusid, näiteks tekivad pikemad põuaperioodid. "Riskid lähevad suuremaks. Põllumajandus üleüldse on väga riskialdis valdkond. Üks aasta on üks kliima, teine aasta teine kliima ilmatingimuste tõttu, see on problemaatiline põllumajanduse juures," märkis Niinemets.

Kui kliima soojeneb, siis võivad hakata levima sellised liigid, kes muidu on rohkem levinud meist lõuna pool, selgitas Niinemets. "Surve nagu kasvab, igasugused kahjurputukad, patogeensed seened ja bakterid järjest levivad," selgitas Niinemets.

Veel mõjutab inimeste liikumine erinevate taime seemnete ja taimeproduktide levikut. "Meil on väga palju taimehaigusi, mis on tulnud Kaug-Idast. Looduslikul teel nad oleks siia levinud aastasadade jooksul, võib-olla poleks üldse jõudnud siia, aga tänu inimeste liikumisele, kaupade, teenuste ja toiduainete liikumisele, on siia jõudnud väga kiiresti," ütles Niinemets.

Toimetaja: Indrek Ojamets

Allikas: Terevisioon

# data[].attributes.attachment_link.title
Kliimamuutuste tõttu saab Eesti põllumees lõigata kaks saaki aastas

# data[].attributes.attachment_link.description
Kliimasoojenemine teeb taimede kasvuperioodi pikemaks, teisalt põhjustavad kliimamuutused põllumajanduses rohkem ekstreemsemaid olusid, näiteks võivad olla põuad pikaaegsemad, rääkis "Terevisioonis" Eesti maaülikooli taimekasvatuse ja taimebioloogia õppetooli juht Ülo Niinemets.

# data[].attributes.headline
Almeria (Hispaania) - Costa del "Polüteen"

# data[].attributes.subject
Almeria (Hispaania) - Costa del "Polüteen"

# data[].attributes.body
- Nimeta piirkonnad, kus põllumajandusega tegelemine on väga raske.
- Piirkonnad, kus on ülekaalus haritav maa.
- Piirkonnad, kus tegeldakse peamiselt karjakasvatusega.

# data[].attributes.body
1) Mis riikides või piirkondades on palju põllumajanduseks sobimatut maad?
2) Mis riikides on palju haritavat maad?
3) Mis riikides on ülekaalus rohumaad? Miks on nendes riikides ülekaalus rohumaad, mitte põllud?

# data[].attributes.body
Kuidas mõjutab kliima seda, mis kultuure saab kasvatada: vt jn 1.21 õp lk 21.

# data[].attributes.headline
Loe õp lk 21 kliimamuutuste mõju kohta põllumajandusele.

# data[].attributes.subject
Loe õp lk 21 kliimamuutuste mõju kohta põllumajandusele.

# data[].attributes.body
Kirjuta välja vähemalt 3 näidet, kuidas kliimamuutused mõjutavad põllumajandusega tegelemist.

# data[].attributes.headline
Austraalia põllumajanduse sõltuvus loodusoludest (õp lk 25)

# data[].attributes.subject
Austraalia põllumajanduse sõltuvus loodusoludest (õp lk 25)

# data[].attributes.body
- Millistest teguritest sõltub Austraalia põllumajandus?
- Kus on ülekaalus karjakasvatus, kus põlluharimine?

# data[].attributes.body
1) kliima (õhut, sademed ja nende ajaline jaotus)
2) reljeef (nii absoluutne ja suhteline)
3) mullastik (huumuskiht, pH jne)

# data[].attributes.body
1) tööjõud
2) kapital
3) tehnoloogia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Erinevalt vanast valitsusest teeb uus valitsus meiega koostööd ja pole tööjõu liikumisele piiranguid seadnud," kiitis Tartumaa suurim maasikakasvataja Paavo Otsus, kelle ettevõte müüb maasikaid AranFarmingu kaubamärgi all. "Oleme eelmisest kevadest korralikus augus, üritame sellest välja tulla ja elu läheb edasi."

Ta kinnitas, et on Haaslava kandis kiletunnelites valminud maasikaid saanud korjata ja müüa juba paar nädalat. Kohe tulevad turule loori all kasvatatud maasikad, avamaamaasikas valmib talunike hinnangul jaanipäevaks.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Erinevalt vanast valitsusest teeb uus valitsus meiega koostööd ja pole tööjõu liikumisele piiranguid seadnud," kiitis Tartumaa suurim maasikakasvataja Paavo Otsus, kelle ettevõte müüb maasikaid AranFarmingu kaubamärgi all. "Oleme eelmisest kevadest korralikus augus, üritame sellest välja tulla ja elu läheb edasi." Ta kinnitas, et on Haaslava kandis kiletunnelites valminud maasikaid saanud korjata ja müüa juba paar nädalat.

# data[].attributes.headline
Mida intensiivsem on põllumajandus, seda vähem sõltub see looduslikest oludest.

# data[].attributes.subject
Mida intensiivsem on põllumajandus, seda vähem sõltub see looduslikest oludest.

# data[].attributes.attachment_link.title
How does the Lely Astronaut Milking Robot work?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ometi on piimaveisekasvatajate arv viimastel aastatel kõvasti kahanenud ja kahaneb tänavugi, mil kümmekond karja on juba lõpetanud ja sarnase plaaniga kasvatajaid on veelgi. „Osal on piimakari juba müüdud, aga noorloomad veel alles," nimetas tõuloomakasvatajate ühistu juhatuse esimees Tanel Bulitko. „Aga jah, neid tuleb kohe juurde. Peaaegu iga nädal on mõni helistaja, kes uurib võimalusi."

Silma paistab, et tänavu on piimandusega lõpetajate seas peamiselt talud. „Tegu ei ole sugugi väikeste taludega," ütles Bulitko. „Inimesed on lihtsalt väsinud. Noored, kes võiksid jätkata, ei jätka, sest lihtsam on minna tehnikaga põllule. Ja ongi loomapidamisega kõik."

Bulitko viitab siin, et mitmed loomakasvatusest loobujad lähevad üle teraviljakasvatusele, mis toob rohkem kasumit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Piimatootjad vahetavad lehmad kombaini vastu

# data[].attributes.attachment_link.description
Ometi on piimaveisekasvatajate arv viimastel aastatel kõvasti kahanenud ja kahaneb tänavugi, mil kümmekond karja on juba lõpetanud ja sarnase plaaniga kasvatajaid on veelgi. „Osal on piimakari juba müüdud, aga noorloomad veel alles," nimetas tõuloomakasvatajate ühistu juhatuse esimees Tanel Bulitko. „Aga jah, neid tuleb kohe juurde. Peaaegu iga nädal on mõni helistaja, kes uurib võimalusi."

# data[].attributes.headline
Saagikuse ja pindala trend - millest sõltub saagikus?

# data[].attributes.subject
Saagikuse ja pindala trend - millest sõltub saagikus?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Üks Euroopa suurimaid väetisetootjaid, Varssavi börsil noteeritud Poola kemikaalikontsern Azoty ja selle börsil noteeritud üksus Pulawy on gaasihinna tõusu tõttu peatanud või vähendanud mitmete toodete, sealhulgas lämmastikväetiste ja ammoniaagi tootmist, teatasid ettevõtted teisipäeval.

"Grupa Azoty poolt kasutatava põhilise tootmismaterjali, maagaasi, rekordhinna tõttu otsustas ettevõte, et alates 23. augustist suletakse ajutiselt lämmastikväetiste, kaprolaktaami ja polüamiid 6 tootmisüksused," teatas ettevõte börsiteates.

Samuti teatas 23. augustil teine Poola väetisetootja Anwil, mis kuulub energiahiiule PKN Orlen, et ka nemad peatavad lämmastikväetiste tootmise kõrgete gaasihindade tõttu.

Kolmapäeval teatas Leedu suurim väetisetootja Achema, et peatab oma tehases alates 1. septembrist tegevuse, kuna maagaas, mis on üks peamisi tootmise koostisosi, on kõrge hinnaga, teatas Leedu rahvusringhääling LRT. Täna teatas oma tegevuse ajutisest seiskamisest ka Suurbritaania üks suurimaid väetisetootjaid CF Fertilisers UK.

"Praeguses turuolukorras on enamik lääne väetisetootjaid sunnitud tehased sulgema ja Achema ei ole erand. Maagaasi rekordhinnad mõjutavad otseselt tootmiskulusid ja meie väetiste hinnad muutuvad USA ja Venemaa tootjate toodanguga võrreldes konkurentsivõimetuks," sõnas Achema tegevjuht Ramūnas Miliauskas.

Kõrgete hindade tõttu on vähenemas ka väetiste kasutamine, millel on sünge mõju ülemaailmsele toiduga kindlustatusele. Vastavalt Rahvusvahelise Väetiste Assotsiatsiooni andmetele võib väetiste kasutamine järgmisel hooajal väheneda koguni 7 protsenti, mis oleks suurim langus alates 2008. aastast, teatas Bloomberg selle kuu alguses.

# data[].attributes.attachment_link.title
Energiakriis sunnib Euroopa väetisetootjaid tootmist peatama

# data[].attributes.attachment_link.description
Üks Euroopa suurimaid väetisetootjaid, Varssavi börsil noteeritud Poola kemikaalikontsern Azoty ja selle börsil noteeritud üksus Pulawy on gaasihinna tõusu tõttu peatanud või vähendanud mitmete toodete, sealhulgas lämmastikväetiste ja ammoniaagi tootmist, teatasid ettevõtted teisipäeval. "Grupa Azoty poolt kasutatava põhilise tootmismaterjali, maagaasi, rekordhinna tõttu otsustas ettevõte, et alates 23.

# data[].attributes.body
- maaomand (kellele kuulub)
- talu suurus (trend?)
- riigi või piirkonna põllumajanduspoliitika (Euroopa Liidu põllumajanduspoliitika: CAP)

# data[].attributes.body
- kultuur ja traditsioonid
- religioon

# data[].attributes.headline
Läänelikud söömisharjumused levivad üle maailma - mida see toob kaasa põllumajandusele?

# data[].attributes.subject
Läänelikud söömisharjumused levivad üle maailma - mida see toob kaasa põllumajandusele?

# data[].attributes.headline
Seakasvatus maailmas - millest see sõltub?

# data[].attributes.subject
Seakasvatus maailmas - millest see sõltub?

# data[].attributes.headline
Kuidas ületada looduslikest tingimustest tulenevaid takistusi - leiame näiteid.

# data[].attributes.subject
Kuidas ületada looduslikest tingimustest tulenevaid takistusi - leiame näiteid.

# data[].attributes.headline
Kinnistame teemat - lahendame ülesandeid

# data[].attributes.subject
Kinnistame teemat - lahendame ülesandeid

# data[].attributes.body
1) Ülesanded 1-8: https://e-koolikott.ee/et/oppematerjal/14224-Pollumajandust-mojutavad-looduslikud-tegurid
2) Ülesanded 1-2; 4-5: https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/4011

# data[].attributes.headline
Mis oli ühise põllumajanduspoliitika juurutamise algne eesmärk? (ÜPP, ingl k CAP)

# data[].attributes.subject
Mis oli ühise põllumajanduspoliitika juurutamise algne eesmärk? (ÜPP, ingl k CAP)

# data[].attributes.body
1) Toetused (tootmisega seotud; keskkonnaga seotud; maaeluga seotud; noortega seotud; konkurentsivõime tõstmisega seotud jne).
2) Turu tasakaalustamine (mittetootmise toetamine, kokkuost).
3) Ekspordi edendamine.

# data[].attributes.headline
Millisele ÜPP kitsaskohale juhib koomiks tähelepanu?

# data[].attributes.subject
Millisele ÜPP kitsaskohale juhib koomiks tähelepanu?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine.

Mitmed lambakasvatajad on šaakalite tõttu lammaste pidamisest loobunud või loobumas. Kui ilvese või hundi murtud lammaste eest saab omanik kahjutasu, siis šaakali murtud looma eest seda ei maksta, kuid šaakalid on murdnud kümneid loomi.

Urmas Aava on lambaid pidanud juba 15 aastat ning praegu on ta karjas 260 looma. Veel hiljuti oli nii, et lambad lasti kevadel välja ja toodi lauta alles augustis, kui oli aeg neid pügada, vahendas " Aktuaalne kaamera".

Eelmisel aastal murdsid šaakalid Aava karjast 21 talle ja nüüd ei julge ta loomi ööseks välja jätta. Kuigi šaakalid käivad ka päeval, on siis lihtsam loomi valvata. Tänavu on kari väljas olnud alles nädala.

Aava hinnangul kasvab šaakalite arvukus kiiresti.

"Eelmisel aastal õhtusel ulgumise ajal oli võimalik isendid ära lugeda. Sel aastal ei ole mina enam suutnud karja ulgumise ajal isendeid kokku lugeda. Ma arvan, et minu juures on vähemalt kuue-seitsmepealine kari. Aga suheldes naabritega, ma arvan, et meie naabruses on neli-viis karja," rääkis ta.

Aava ei julge oma loomi enam mere äärde viia, kuigi just poollooduslikke kooslusi peaks lambad hooldama. Peale selle mõjub lammastele väga halvasti öine laudasolek.

"See tähendab seda, et ussitõrje, parasiitide tõrje ja ka lisasöötmine, nii et kevadel hiljem välja ja sügisel varem lauta. Lambapidamine majanduslikult ei ole enam sellises situatsioonis tulutoov. /.../ Tegelikult süüakse ära kõik maas pesitsevad linnud, mille jaoks meil see rannaniitude esmane taastamise otstarbekus on. Seetõttu läheb väga suure kahtluse alla Euroopa poolt saadud rahaliste vahendite kasutamine," rääkis Aava.

Nende muredega on Urmas Aava ettevalmistamas kirja keskkonnaministrile.
Ministeerium ei kompenseeri šaakalite tekitatud kahju
Tõstamaal lambaid kasvatava Margus Kase majapidamisest viisid šaakalid möödunud aasta suvel ära 42 talle ja viis täiskasvanud utte. Kask on ise jahimees ja leiab, et ennetava abinõuna võiks riik anda väljaspool jahiaega šaakali küttimise eriluba. Eelmisel aastal see anti.

"See aasta üritasime uuesti n-ö ennetava abinõuna saada kevadeks-suveks šaakali küttimise luba, kuna juba kevadel luusisid ümber maja ja käisid mööda lambaaedu. Aga kahjuks keskkonnaamet ei väljastanud luba," ütles Kask.

Keskkonnaministeerium kavatseb pikendada šaakali küttimise perioodi septembrist veebruari lõpuni järgmisel hooajal.

Šaakalit tohib Eestis küttida alates eelmisest aastast, kuid kuna riik peab teda väikeulukiks, siis ei ole riik kehtestanud, kui palju šaakaleid tohib maha lasta.

Riik kompenseerib ainult suurkiskjate - ilvese, hundi ja karu - tehtud kahjud, kelle küttimisele kehtivad piirangud. 2015. aastal hüvitas riik 201 tuhande euro ulatuses suurkiskjate poolt tekitatud kahjusid kokku 188 loomakasvatajale ja mesinikule.

"Kui nüüd maksumaksja otsustab, et maksame ka šaakali kahjud kinni, siis tõenäoliselt nii läheb. Eks me peame alati arvestama, et kusagilt tuleb see raha. Need summad ei ole lammaste puhul väikesed ja hunt, ilves ja karu võtavad praegu üsna palju seda maksukoormust," rääkis keskkonnaministeeriumi jahindusnõunik Tõnu Traks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Šaakalid on murdnud kümneid lambaid, kuid selle eest kahjutasu ei maksta

# data[].attributes.attachment_link.description
Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine. Mitmed lambakasvatajad on šaakalite tõttu lammaste pidamisest loobunud või loobumas. Kui ilvese või hundi murtud lammaste eest saab omanik kahjutasu, siis šaakali murtud looma eest seda ei maksta, kuid šaakalid on murdnud kümneid loomi.

# data[].attributes.headline
ÜPP poolt ja vastu: kirjutame välja nii palju argumente kui leiate ning arutleme nende üle.

# data[].attributes.subject
ÜPP poolt ja vastu: kirjutame välja nii palju argumente kui leiate ning arutleme nende üle.

# data[].attributes.body
Loe õp lk 46-47 ja internet.