# data[].attributes.body
Noora, Valtteri, Roope ja Eetu

# data[].attributes.headline
Jääkauden takia tapahtui merieläinten suuri joukkotuho.

# data[].attributes.subject
Jääkauden takia tapahtui merieläinten suuri joukkotuho.

# data[].attributes.body
- ensimmäiset metsät kehittyivät
- ensimmäiset siemenkasvit
- pölytys

# data[].attributes.body
416–398 miljoonaa vuotta sitten

# data[].attributes.body
398–385 miljoonaa vuotta sitten

# data[].attributes.body
Hiilikausi tunnetaan kasvillisuuden osalta maapallon historiassa rehevimpänä.
mm. Itiökasvit ja kortteet kasvoivat valtaviksi lämpimän ja kostean ilman ansiosta ja kasvu oli myös tavallista nopeampaa.
Kasvit saivat yliannostuksen valoa ja valloittivat maan tiheiksi metsiksi.

# data[].attributes.body
- kalalajit kehittyivät huomattavasti
- sammaleläimet, lonkerojalkaiset ja korallit levisivät
- simpukat
- piikkinahkaiset

# data[].attributes.body
-tällöin kehittyi ensimmäiset nykyaikaiset nisäkkäät esim koira - ja kissaeläimet.
-hyönteislajisto kehittyi
-Australia irtautui Antarktiksesta, lauraasian manner alkoi hajota lopullisesti
-mannerlaattojen liike aiheutti vuoristojen kohoamista
-päättyi meteorin aiheuttamaan joukkotuhoon

# data[].attributes.body
Etelässä Gondwanamanner
Pohjoisessa Lauraasia

# data[].attributes.body
- pienet jyrsijämäiset nisäkkäät kehittyivät
-alussa oli viileä ilmasto,johtuen ilmeisesti maahan osuneen asteroidin nostattaman pölypilven takia.
-loppupuolella oli lämmintä

# data[].attributes.body
-Kambrikausi alkoi jääkauden päättyessä. Kauden ilmasto oli leuto, koko ajan nykyistä lämpimämpi ja kosteampi.

-Kambrikauden alussa ilmakehässä oli jo huomattava määrä happea, josta oli syntynyt maata suojaava otsonikerros.

-Kambrikauden alussa ilmakehän hiilidioksidipitoisuus nousi 4500:sta 7000 ppm:iin, mutta palautui kauden loppuun mennessä.

# data[].attributes.body
Oman aikansa valtalaji ja synapsidi. Lihansyöjä, käveli neljällä jalalla.

# data[].attributes.body
- kausi on kenotsooisen maailmankauden ensimmäinen kausi (ajanjakso, joka alkoi liitukauden lopun joukkotuhosta)
-paleogeeni jaetaan paleoseeniin, eoseeniin ja oligoseeniin

# data[].attributes.body
Hiilikaudella matalissa vesissä eläneistä varsieväkaloista ovat kehittyneet evoluution kannalta tärkeät sammakkoeläimet.
Sammakkoeläimiä oli monia eri lajeja, mutta tunnetuinpia olivat 1,5 metrin mittaiset panssarisammakot. Ne ovat olleet kaikkien aikojen suurimpia sammakkoja.

# data[].attributes.body
-  Jättiläismäisiä meriskorpioneja (Pterygotus buffaloensis)
- trilobiitit
- brakiopodit
- Hämähäkkieläimet ja skorpionit siirtyivät maalle
- leuattomat kalat

# data[].attributes.body
Ordovikikaudelle on tyypillistä merieläinten runsaslajisuus ja nopea kehittyminen.

# data[].attributes.body
Havupuut, paljassiemeniset kasvit ja ensimmäiset koppisiemeniset lajit kehittyivät.

# data[].attributes.body
Maalla:
Ensimmäisiä eläimiä olivat hyöteiset ja hämähäkit, koska ne olivat niveljalkaisia ja pystyivät liikkumaan maalla hyvin. Myöhemmin joillekkin hyönteisille kasvoivat siivet ja ne oppivat lentämään. Sudenkorennot ovat ensimmäisten lentävien olentojen joukossa

# data[].attributes.body
-Mm. Euroopassa 3 suurta jäätiköitymisvaihetta.
-Kvartäärikauden alku ja heogeenikauden loppu muuttuivat pysyvästi hyvin hitaasti kylmenemisestä hyvin epävakaaseen kauteen, jolloin ilmaston lämpenemiset ja kylmenemiset vuorottelivat.
-Viimeisin jääkausi oli Veiksel-Jääkausi, Joka sijaitsi Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, mutta jäätikkö laajeni jopa keski-Eurooppaan asti. Suomi peittyi eräässä  vaiheeessa kokonaan.

# data[].attributes.body
385–359 miljoonaa vuotta sitten

# data[].attributes.body
-Neogeenikaudella nisäkäslajisto kehittyi kohti nykyistä
-Kauden loppupuolella kasvit ja eläimet muistuttivat jo hyvin paljon nykyisiä
-Apinat kehittyivät kohti ihmistä

# data[].attributes.body
n. 550-530 miljoonaa vuotta sitten tapahtui niin sanottu kambrikauden räjähdys, jolloin fossiilistoon ilmestyi noin 1600 lajia

# data[].attributes.body
Selkärankaiset lajit kehittyivät ja kasvattivat populaatiotaan. Matelioiden eläinkunta kasvoi ja kehittyi, se oli merkittävää sillä silloin syntyi ja kehittyi uusia lajeja. Sammakkoeläinten lajimäärä kääntyi laskuun. Syntyi synapsidien lajiryhmä, jotka olivat nisäkkäitä muistuttavia matelijoita. Tärkeimpiä kehitystehtäviä oli myös mm. maalla elävien eläimien lihan- sekä kasvissyöjälajien kehitys.
Kaudella on ilmeisesti ollut myös piikkinahkan omaava merisiilin tapainen laji. Permikaudella kehittyi myös monia hyönteislajeja

# data[].attributes.body
-Neogeenikaudella aavikot laajenivat paikoittain yhä suuremmiksi

# data[].attributes.body
Kambrikaudella syntyivät ensimmäiset nykyaikaiset eliöyhteisöt, joissa oli saaliita ja saalistajia kasvi- ja planktonravinnon syöjien lisäksi.

# data[].attributes.body
Hiilikauden alussa ja sen keskivaiheilla ilmasto oli tosi lämmin ja kostea ja
Ilmakehän happipitoisuus nousi todella korkealle ja myös korkea hiilidioksidipitoisuus mahdollisti elämän siirtymisen maalle sekä kiihdytti sen kasvua.

# data[].attributes.body
-Neogeenikauden loppupuolella planeetalla alkoi voimakas ilmaston viilentyminen ja kuivuminen etenkin pohjoisilla alueilla

# data[].attributes.body
Ordovikikaudella maalle ilmestyi alkeellisia leviä, vedessä eli putkilokasveja.

# data[].attributes.body
Kolea ja kuiva monsuuni-ilmasto.
Hiilikaudella alkanut maailman laajin jäätiköityminen päättyi.
->rajut muutokset lämpötilassa.
Ilmaston kuivuminen sai aikaan suorämeiden muuttumisen aavikoiksi.

# data[].attributes.body
Varhaiskambrikauden aikana lajit kehittyivät  hitaasti mutta varhaiskambrikauden muuttuessa kambrikauteen uusien lajien kehitys nopeutui ja samalla niiden häviäminen.

# data[].attributes.body
-Neogeenikausi on kenotsooisen maailmankaikkeuden keskimmäinen kausi
-Sitä edelsi Paleogeeni, ja sen jälkeen alkoi nykyinen kvartäärikausi
-Neogeeni jaetaan plioseeni- ja mioseeniepookkeihin

# data[].attributes.body
Kivihiili Kaudella tapahtui mm. suuria mannerliikuntoja, koska kausi oli niin pitkä.
Etelä-Afrikka joutui ensiksi jään alle, sitten Etelämanner, Australia ja Intia.

# data[].attributes.body
Permikauden arvellaan alkaneen hiilikauden jälkeen noin 300-280 miljoonaa vuotta ja loppuneen noin 250 miljoonaa vuotta sitten.

# data[].attributes.body
-Tämä kausi tunnetaan jääkausien ajasta .
-Kvartäärille yksi tyypillinen piirre on ihmisen nopea evoluutio Afrikassa.
-Kvartäärikausi jaetaan yleensä kahteen kauteen varhaisempaan pleistoseeniin ja myöhäisempää holoseeniin, jotka ovat siis geologisia aikakausia.

# data[].attributes.body
hiilikausi oli geologinen kausi oli devonikauden ja permikauden välissä.

# data[].attributes.body
Kivihiilikausi alkoi n.400 miljoonaa vuotta sitten, ja kesti n. 200 miljoonaa vuotta.

# data[].attributes.body
444–423 miljoonaa vuotta sitten
Joukkosukupuutot:
- Irevikenin tapahtuma 433,4 ± 2.3 vuotta sitten
-> tuho kohdistui saaristojen eläimistöön
- Mulden tapahtuma
-> merenpinta laski
- Laun tapahtuma 420 miljoonaa vuotta sitten
-> tuho kohdistui konodontteihin ja graptoliitteihin

# data[].attributes.body
Yksikään mantereista ei ollut samanlainen kuin nykyään. Mantereiden liikkeet olivat nopeita

# data[].attributes.body
423–416 miljoonaa vuotta sitten

# data[].attributes.body
Kambrikausi oli monisoluisten kuorellisten merieläinten nopean kehityksen aikaa.

# data[].attributes.body
Kambrikausi alkoi jääkauden päättyessä. Ilmasto oli leuto, kokoajan nykyistä lämpimämpi ja kosteampi. Ilmakehässä oli runsaasti happea.

# data[].attributes.body
Suuri osa varhaiskambrin lajeista olivat pehmeäruumisia ja kuorellisiä eläimiä, suuri osa niistä oli matojenkaltaisia eläimiä ja kovakuorisia trilobiittejä.

# data[].attributes.body
Ensimmäiset merkit elämästä alkoivat näkyä. Elämä alkoi kehittyä, uusia lajeja alkoi kehittyä. Runsas hapenmäärä kiihdytti evoluutiota.

# data[].attributes.headline
Varhaiskambrikausi (4,6 miljardia - 543 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                     Kambri- ja ordovikikaudet (n. 543 - 450 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                               Siluuri- ja devonikaudet (n. 450 - 350 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                                           Kivihiili- ja permikaudet (n. 350 - 250 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                                                      Trias-, jura- ja liitukaudet (n. 250 - 65 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                            Paleogeeni-, neogeeni ja kvartäärikaudet (n. 65 miljoonaa vuotta sitten - nykyhetki)                                  

# data[].attributes.subject
Varhaiskambrikausi (4,6 miljardia - 543 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                     Kambri- ja ordovikikaudet (n. 543 - 450 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                               Siluuri- ja devonikaudet (n. 450 - 350 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                                           Kivihiili- ja permikaudet (n. 350 - 250 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                                                                      Trias-, jura- ja liitukaudet (n. 250 - 65 miljoonaa vuotta sitten)                                                                                                                                                                                                            Paleogeeni-, neogeeni ja kvartäärikaudet (n. 65 miljoonaa vuotta sitten - nykyhetki)                                  

# data[].attributes.body
Kambrikaudella ei ollut maakasveja. Merissä esiintyi varhaisia leväryhmiä.

# data[].attributes.body
Kambrikaudella ei ollut maakasveja. Merissä esiintyi varhaisia leväryhmiä.

# data[].attributes.body
Ordivikikaudella elimuun muassa koralleja, meritähtiä, merisiilejä ja brakiobodeja, jotka olivat simpukoita muistuttavia kuorellisia, litteitä eläimiä. Kambrikauden lopussa trilopiitteja oli kuollut runsaasti, ja näin jäi tilaa muiden merieläinten lajiutumiselle.

# data[].attributes.body
Ensimmäiset ordovikikauden varhais- ja keskivaiheen maakasvit luultavasti muistuttivat sammalia ja maksasammalia, eli kyse ei ollut putkilokasveista. Näillä kasveille ei ollut varsinaisia juuria, vartta ja lehtiä.

# data[].attributes.body
- lämmin ja kuiva

# data[].attributes.body
-tällöin kehittyi mm. sapelihammastiikerit ja karhumaiset koiraeläimet
-lämpötilojen lyhytjaksoiset vaihtelut olivat suuria
-aikakauden lopulla muodostui jäätiköitä ja Antarktiksellle muodostui valtava mannerjäätikkö

# data[].attributes.body
Varhaiskambrikausi oli aikaa kun lajien nopea kehitys alkoi mannerlaatat jotkuin liikkuivat paljon ja ilmasto oli jääkaudenjälkeistä aikaa jolloin ilmasto oli lämpimäpi kuin nykyään ja runsas happinen, mutta suuri osa elämästä oli meressä esimerkkinä lajeihin olisivat trilobiitit, simpukat ja jonkinlaiset mustekala alkulajit. Koska varhaiskambrikaudella lajeja alkoi kehittyä paljon niin niitä myös kuoli sukupuuttoon paljon.

# data[].attributes.body
-Mantereet ovat sijainneet melkein koko kauden nykyisillä paikoillaan.

# data[].attributes.headline
Aikakaudella eläneet kasvit ja eläimet ja mahdolliset sukupuutot

# data[].attributes.subject
Aikakaudella eläneet kasvit ja eläimet ja mahdolliset sukupuutot

# data[].attributes.body
-Kvartäärikauden alussa eliökunta oli jokseenkin samanlainen, mutta useat kuolivat kauden aikana sukupuuttoon.
-Veiksel-jääkauden eläimistöön Euroopassa kuuluivat ainakin mammutit, villlasarvikuonot ja sapelihammaskissat, jotka kaikki kuolivat sukupuuttoon kun jääkausi päättyi.
-Viimeinen jäätiköityminen tuhosi melkein kaikki merkit edellisten lämpimien kauden kasveista, eläimistä ja mahdollisten ihmisten oleskelusta Suomessa.