# data[].attributes.headline
ПРО ПРОВЕДЕННЯ ВСЕУКРАЇНСЬКИХ УЧНІВСЬКИХ ОЛІМПІАД І ТУРНІРІВ З НАВЧАЛЬНИХ ПРЕДМЕТІВ У 2021/2022 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІ

# data[].attributes.subject
ПРО ПРОВЕДЕННЯ ВСЕУКРАЇНСЬКИХ УЧНІВСЬКИХ ОЛІМПІАД І ТУРНІРІВ З НАВЧАЛЬНИХ ПРЕДМЕТІВ У 2021/2022 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІ

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.headline
ПРО ОКРЕМІ ПИТАННЯ ДІЯЛЬНОСТІ ЗАКЛАДІВ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У НОВОМУ 2021/2022 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІ

# data[].attributes.subject
ПРО ОКРЕМІ ПИТАННЯ ДІЯЛЬНОСТІ ЗАКЛАДІВ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У НОВОМУ 2021/2022 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІ

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про окремі питання діяльності закладів загальної середньої освіти у новому 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Для звернення громадян ez@mon.gov.ua Довідник контактів (Натисніть ТУТ) Відділ документообігу 044 481 47 63, mon@mon.gov.ua Дошкільна, шкільна, позашкільна та інклюзивна освіта 044 481 47 69 Професійна освіта 044 287 82 40 Фахова передвища, вища освіта 044 481 47 73 Наука та інновації 044 287 82 42 Атестація кадрів вищої кваліфікації 044 481 32 76 Апостиль 044 484 64 45, centre@apostille.in.ua Нострифікація 044 486 20 43, centre@naric.in.ua Пресслужба 044 481 32 62, для запитів ЗМІ: press@mon.gov.ua

# data[].attributes.headline
УРЯД ЗАТВЕРДИВ ПЛАН ЗАХОДІВ ЩОДО РЕАЛІЗАЦІЇ ДЕКЛАРАЦІЇ ПРО БЕЗПЕКУ ШКІЛ

# data[].attributes.subject
УРЯД ЗАТВЕРДИВ ПЛАН ЗАХОДІВ ЩОДО РЕАЛІЗАЦІЇ ДЕКЛАРАЦІЇ ПРО БЕЗПЕКУ ШКІЛ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кабінет Міністрів затвердив план заходів щодо реалізації Декларації про безпеку шкіл. Відповідне рішення Уряд ухвалив сьогодні, 4 серпня 2021 року.

"У 2019 році Україна приєдналась до Декларації про безпеку шкіл і стала сотою країною, яка підтримала положення цього документа. Декларація містить низку зобов'язань для попередження і реагування на напади на заклади освіти та їх використання у військових цілях в умовах збройного конфлікту. Дякую колегам з Кабінету Міністрів за підтримку плану заходів щодо реалізації Декларації. Ці заходи сприятимуть подоланню негативних наслідків у забезпеченні прав дітей на освіту", - зазначив Міністр освіти і науки Сергій Шкарлет.

Ухвалений план заходів створить умови для забезпечення права на освіту та формування безпечного освітнього середовища у період збройного конфлікту на сході України.

План заходів щодо реалізації Декларації про безпеку шкіл передбачає:

створення системи моніторингу нападів на заклади освіти;

забезпечення захисту закладів освіти від нападів та їх відновлення у разі пошкодження;

забезпечення безперервності навчання;

впровадження в освітню політику чутливих до конфлікту інструментів;

забезпечення системності підходів до захисту освіти в умовах збройного конфлікту;

забезпечення інформаційної підтримки впровадження положень Декларації.

За словами Міністра, затвердження плану заходів з реалізації Декларації забезпечить зокрема і координацію зусиль органів державної влади щодо впровадження положень Декларації та Вказівок у державну політику.

МОН вдячне Дитячому фонду ООН (ЮНІСЕФ) в Україні та міжнародній організації "Save the Children" за постійну підтримку в імплементації положень Декларації про безпеку шкіл.

Нагадаємо, МОН надало роз'яснення щодо вступу дітей загиблих захисників України, які відповідно до Умов прийому підлягають переведенню на вакантні місця державного замовлення.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Уряд затвердив план заходів щодо реалізації Декларації про безпеку шкіл

# data[].attributes.attachment_link.description
Кабінет Міністрів затвердив план заходів щодо реалізації Декларації про безпеку шкіл. Відповідне рішення Уряд ухвалив сьогодні, 4 серпня 2021 року. "У 2019 році Україна приєдналась до Декларації про безпеку шкіл і стала сотою країною, яка підтримала положення цього документа.

# data[].attributes.headline
Якісна інклюзія: інструкція для керівника школи

# data[].attributes.subject
Якісна інклюзія: інструкція для керівника школи

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше дітей, ніж зараз. Разом із тим, Державна служба якості освіти матеріал, покликаний допомогти вдосконалювати якість інклюзивного навчання у школах, де воно вже запроваджене, а також розпочати цей шлях закладам, які лише планують відкривати інклюзивні класи. дослідження якості інклюзивного навчання, проведене Державною службою якості освіти, виявило низку викликів на рівні організації інклюзивного навчання, кваліфікації вчителів, методичного забезпечення освітнього процесу, розвитку інфраструктури та забезпечення фінансування, взаємодії з інклюзивно-ресурсними центрами (ІРЦ).

Інклюзія потребує формування середовища, участі всіх учасників освітнього процесу і якісного менеджменту

Сьогодні в Україні інклюзивне навчання організовано у майже 43% шкіл, працює понад 18 тисяч інклюзивних класів.

Нормативно-правова база щодо організації інклюзивного навчання

Закон України "Про освіту" гарантує кожному рівні умови доступу до освіти та забезпечує батькам право обирати заклад освіти, програму, вид та форму здобуття освіти власними дітьми. Здобувачам освіти з особливими освітніми потребами необхідно забезпечити постійну або часткову підтримку під час освітнього процесу, а держава має забезпечити їм доступ до освіти у школі на рівні з іншими дітьми.

За заявою батьків заклад зобов'язаний створити інклюзивний клас в обов'язковому порядку. Якщо ж особливі освітні потреби в учнів виявлені під час освітнього процесу, заклад освіти докладає власних зусиль для їх мінімізації.

Коли зусиль закладу освіти недостатньо, керівник закладу рекомендує батькам звернутися до ІРЦ для проведення комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи. Підтримку, з урахуванням виявлених у здобувача освіти особливих освітніх потреб, організовують на підставі висновку, складеного фахівцями ІРЦ. Заклад на цьому шляху не один - засновник забезпечує створення у школі інклюзивного середовища.

Знання керівником закладу освіти нормативно-правової бази щодо організації інклюзивного освітнього середовища - запорука коректної реалізації усіх необхідних для цього кроків та налагодження якісного освітнього процесу. Орієнтація в законодавстві підсилює узгодженість дій, планування, контроль результатів, а також є беззаперечним захистом від дискримінації, упередженого ставлення до учня з особливими освітніми потребами, некомпетентних розпоряджень чи намірів.

Організацію інклюзивного навчання у школі регулюють:

Норми Законів реалізуються через постанови Кабінету Міністрів, зокрема:

Фінансування інклюзивної освіти унормовано:

Що таке інклюзія в освіті та яка роль директора в організації інклюзивного навчання

Коли у закладі з'являється інклюзивний клас - чи означає це, що ця школа стає доступною для всіх? На жаль, ні. Поняття інклюзії набагато ширше і потребує формування середовища, участі всіх учасників освітнього процесу, а головне - якісного менеджменту і планування.

Безумовно, умовою створення інклюзивного середовища є учні, яким потрібна підтримка, готовність решти учнів підтримувати дітей з ООП, а також підготовлений персонал і батьки та інші активні партнери-учасники процесу впровадження інклюзії в освіті. І не менш важливою умовою є наявність достатнього фінансування та доступної інформаційної, матеріально-технічної бази та інфраструктури.

Роль директора у цьому процесі важко переоцінити, оскільки від менеджменту та стратегічного планування залежить його успіх та, як наслідок, якість роботи школи. Говорячи про менеджмент процесу, йдеться і про управління на рівні керівництва школи (спілкування із засновником, координація роботи заступників, педагогічної ради, залучення органів учнівського та батьківського самоврядування, піклувальної ради), і про менеджмент класу (адаптація навчального середовища та організація навчального процесу, реалізація індивідуальних програм розвитку тощо), і про формування структур для надання послуг інклюзивної освіти (команда психолого-педагогічного супроводу, ресурсна кімната, команда ІПР тощо).
1. Вивчення документів дітей з ООП, які бажають навчатись у школі
Напрям руху школи до інклюзії має бути представлений також і в стратегії розвитку закладу, зокрема в місії, візії та цілях, а також у більш тактичних документах - освітній програмі, річному плані роботи школи.
2. Вивчення нормативно-правової бази та організаційно-методичного забезпечення інклюзивного навчання
Запорукою успіху організації освітнього процесу для дітей з особливими освітніми потребами є співпраця з батьками. Директору важливо залучати батьків до ухвалення рішень щодо навчання їхніх дітей. Ще до приходу дитини до закладу освіти в багатьох родинах можуть бути налагоджені контакти з психологічною службою, фахівцями ІРЦ, реабілітаційними центрами, соціальною службою - вони можуть володіти інформацією, корисною як для працівників закладу освіти, так і для інших батьків.
3. Оцінка можливостей закладу для організації навчання дитини з особливими освітніми потребами
Доцільно використовувати ці зв'язки, аби сім'я, школа та фахівці працювали спільно. Дуже важлива і потрібна думка батьків для визначення цілей і завдань на навчальний рік, в ухваленні рішень про майбутні напрями роботи з дитиною після завершення навчального року. Ця частина роботи із батьками буде корисною при плануванні роботи школи.

Алгоритм створення інклюзивного класу

Найбільш оптимальним варіантом розвитку подій є той, коли батьки заздалегідь (за півроку-рік) визначаються із школою та повідомляють про це. Таким чином керівництво закладу може вчасно проконсультувати батьків щодо збору та подання документів, а також підготувати чи адаптувати середовище школи до навчання дитини з особливими освітніми потребами.

У документах, перелічених вище, міститься вся інформація про організацію інклюзивного навчання у школі, виділення фінансування тощо.
4. Погодження з управлінням освіти організації навчання в інклюзивному класі, подання необхідної документації. Вирішення питання фінансування введених посад
Діти з особливими освітніми потребами потребують під час освітнього процесу додаткової або тимчасової підтримки з боку асистента вчителя та асистента учня. Також потребують підтримки педагоги. Під час оцінки можливостей закладу варто зважати на наявність відповідних фахівців, а також матеріально-технічне забезпечення школи і наявність безбар'єрного доступу до території та приміщень закладу. Здійснюється також оцінка можливостей підвищення кваліфікації педагогічних працівників у напрямі інклюзії (курси підвищення кваліфікації, консультації, обмін досвідом).
5. Створення нормативно-правового та методичного забезпечення впровадження інклюзивної освіти на рівні закладу освіти
Коли необхідні фахівці відсутні, директору школи варто докласти зусиль, аби їх знайти - звернутися до відділу освіти, органів місцевого самоврядування, спеціальних закладів освіти. У додатку до постанови КМУ " Про затвердження Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами " ви знайдете перелік фахівців, які проводять корекційно-розвиткові заняття з дітьми з ООП.
6. Створення команди психолого-педагогічного супроводу
На цьому етапі також важливо врахувати можливості створення у закладі умов для навчання дітей з ООП з урахуванням особливостей розвитку (наявність вільних приміщень для створення кабінетів психолога, дефектолога, логопеда, ресурсної кімнати, а також обладнання цих кабінетів необхідними засобами корекції, методичною та навчальною літературою, індивідуальними засобами навчання тощо).

Не варто забувати про важливість інформування батьків учнів школи про особливості інклюзивного навчання, переваг інклюзії для всіх учасників освітнього процесу, її цілі та завдання. Варто також розповісти батькам дітей, які навчаються в інклюзивних класах, про особливості дитини з ООП, обговорити із ними питання спілкування та групової взаємодії у дитячому колективі.
7. Розподіл обов'язків між членами команди, ознайомлення з посадовими інструкціями асистентів вчителів
Діти з ООП відповідно індивідуальних особливостей можуть потребувати допомоги асистента вчителя під час освітнього процесу. У такому разі директор має звернутись до місцевого органу управління освітою із письмовим поданням про введення посади асистента вчителя (з розрахунку 1 ставка на кожен інклюзивний клас) та годин для проведення корекційно-розвиткових занять відповідними фахівцями, (практичним психологом, логопедом, дефектологом, реабілітологом).

Цей крок передбачає підготовку та підписання наказів у школі на основі наказу органу управління освітою, а також укладення угод про співпрацю з іншими закладами освіти. Це можуть бути спеціальні заклади освіти, навчально-реабілітаційні центри, заклади позашкільної освіти, заклади соціального захисту, ресурсні центри, центри практичної психології та соціальної роботи при департаментах освіти і науки тощо. Така співпраця допоможе забезпечити супровід дітей з ООП, залучити фахівців із цих закладів для консультацій тощо.

Команда психолого-педагогічного супроводу - це група фахівців індивідуального супроводу дитини з особливими освітніми потребами, до якої входять як працівники школи (адміністрація, педагоги, асистент вчителя, психолог тощо), так і батьки дитини та залучені фахівці (асистент дитини, медпрацівник та ін.). Команда супроводу розробляє індивідуальну програму розвитку дитини, забезпечує її реалізацію та моніторить результати.

Склад команди супроводу формується з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП. Серед інших до складу команди супроводу директорові варто запросити фахівців ІРЦ, аби вони могли відстежувати та моніторити динаміку розвитку дитини, а також долучились до розробки індивідуальної програми розвитку. Разом з тим на даному етапі директорові необхідно знайти та укласти цивільно-правові угоди із фахівцями у сфері інклюзивного навчання, яких у школі бракує.
8. Складання індивідуальної програми розвитку
Цей крок передбачає розробку та оформлення посадових обов'язків для всіх педагогічних працівників, залучених до інклюзивного навчання (штатних і залучених). Важливо пам'ятати про врахування аспекту інклюзії у річному плані роботи школи та розподілі обов'язків і зон відповідальності між заступниками директора з виховної, навчальної та методичної роботи. Важливо налагодити співпрацю між педагогами та асистентом.

Керівництво школи має призначати час для регулярних зустрічей між вчителями і асистентами протягом навчального року, щоб проводити спільне планування, обмінюватись інформацією, обговорювати конкретні ситуації.
9. Складання індивідуального навчального плану та індивідуальних навчальних програм
Учителі і асистенти досягнуть успіху, якщо будуть планувати уроки спільно. Головне - розподілити між собою обов'язки і діяльність.
10. Адаптація освітнього середовища до потреб дитини
Учителі не повинні ставити перед своїми асистентами завдань, які є прерогативою вчителя, - планування навчально-виховного процесу, оцінювання навчальних завдань учнів, що передбачає професійну інтерпретацію результатів їх виконання тощо. Натомість учитель може запропонувати асистенту вчителя провести підбір навчальних завдань, які учень міг би виконати (але остаточне рішення про використання цих завдань прийматиме вчитель); перевіряти вправи та тести на множинний вибір, інші види вправ / запитань, де учень повинен дати єдину вірну відповідь; зробити ксерокопії роздавальних матеріалів, виготовити унаочнення чи інші матеріали під керівництвом учителя.

Щороку для кожної дитини з ООП команди психолого-педагогічного супроводу, до складу яких обов'язково мають входити директор школи або його заступники, розробляють індивідуальну програму розвитку.
11. Оцінювання навчальних досягнень учнів з ООП
Запорукою якісної індивідуальної програми розвитку є використання інформації з комплексної оцінки дитини, наданої ІРЦ, а також збір релевантної та об'єктивної інформації про дитину під час спостереження у перші два тижні в школі, а також від батьків. Тому директорові варто докласти зусиль, щоб на всіх етапах інформація була правдивою, пояснити батькам важливість кожної деталі для формування програми, яка дасть змогу забезпечити комфортне навчання та динаміку розвитку дитини.

Навчання у класі дітей з ООП не передбачає зміну освітньої програми чи навчальних планів. Водночас, коли індивідуальні особливості дитини з ООП цього потребують, команда супроводу адаптує або модифікує навчальну програму і розробляє індивідуальний навчальний план для дитини.
12. Моніторинг якості інклюзивного навчання
Важливою умовою забезпечення освітнього процесу є доступність, безбар'єрність та безпечність. Таким чином на основі оцінки можливостей закладу забезпечуються умови для безперешкодного доступу дитини до приміщень школи, обладнується ресурсна кімната, згідно ІПР та за узгодженням з батьками закуповуються засоби корекції.

Основне завдання у цьому напрямі - організувати для дитини з ООП зрозуміле та чітко визначене середовище, у якому вона може почуватися захищеною та працювати у своєму режимі й відповідно до своїх здібностей, забезпечити комунікацію з рештою дітей у колективі.

Оцінювання результатів навчання дітей з особливими освітніми потребами відбувається за критеріями, визначеними в освітній програмі, або адаптованій чи модифікованій навчальній програмі. Також критерії оцінювання дитини з ООП встановлюються в індивідуальній програмі розвитку.
Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади. Матеріал надано Управлінням Державної служби якості освіти у м. Києві.
Досягнення дитини слід переглядати щонайменше тричі на рік - у вересні, коли формується ІПР, а потім після першого та другого семестрів.

Постійний моніторинг виконання індивідуальних програм розвитку дітей з ООП, перегляд та актуалізація цих програм дозволяють адміністрації школи стежити за якістю інклюзивного навчання.

Узагальнено рух школи до інклюзії можна оцінити в контексті щорічного самооцінювання, відповідно визначивши у Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти ті аспекти освітньої діяльності, які є ключовими для постійного моніторингу прогресу (наприклад, створення безбар'єрного середовища, психологічний клімат, рівень співпраці між педагогами, потреби у професійному розвитку педагогів, які працюють в інклюзивному класі та ін.). Тут важливо розробити інструментарій збору такої інформації.

Систематичне вивчення ситуації у визначених ключових точках дасть можливість керівнику закладу спільно з колективом та батьківською спільнотою оцінювати поступ до інклюзії, а також визначати, що саме потребує втручання і підтримки та які сильні сторони є у школи на цьому шляху.

# data[].attributes.attachment_link.title
Якісна інклюзія: інструкція для керівника школи

# data[].attributes.attachment_link.description
За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше дітей, ніж зараз. Разом із тим, Державна служба якості освіти матеріал, покликаний допомогти вдосконалювати якість інклюзивного навчання у школах, де воно вже запроваджене, а також розпочати цей шлях закладам, які лише планують відкривати інклюзивні класи.

# data[].attributes.headline
Презентовано модельну програму з фізкультури для 5-6 класів

# data[].attributes.subject
Презентовано модельну програму з фізкультури для 5-6 класів

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Під час круглого столу "Новій українській школі - нова фізична культура" презентовано модельну програму з фізкультури для 5-6 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Модельна програма з фізичної культури для 5-6 класів, підготовка вчителів фізкультури та нова модель фізкультурно-оздоровчої та спортивно-масової роботи шкіл. Про це йшлося під час круглого столу "Новій українській школі - нова фізична культура", який відбувся сьогодні, 30 липня 2021 року. Круглий стіл організували Міністерство освіти і науки України та проєкт Олександра Педана з розвитку спорту серед школярів "JuniorZ".

# data[].attributes.headline
В Україні запровадили свідоцтва про початкову освіту

# data[].attributes.subject
В Україні запровадили свідоцтва про початкову освіту

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Цифровізація шкільної освіти: МОН запровадило електронні свідоцтва про початкову освіту

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України затвердило Порядок виготовлення, видачі та обліку документів про початкову освіту. Відповідний наказ МОН від 2 липня 2021 № 767, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 13 серпня 2021-го за № 1069/36691, набуває чинності 1 вересня 2021 року.

# data[].attributes.headline
Під час проведення уроків педпрацівникам рекомендовано використовувати захисні щитки

# data[].attributes.subject
Під час проведення уроків педпрацівникам рекомендовано використовувати захисні щитки

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВ'Я УКРАЇНИ

ГОЛОВНИЙ ДЕРЖАВНИЙ САНІТАРНИЙ ЛІКАР УКРАЇНИ

ПОСТАНОВА

№ 9 від 26 серпня 2021 року
Про затвердження протиепідемічних заходів
у закладах освіти на період карантину
у зв'язку поширенням коронавірусної
хвороби (COVID-19)
Відповідно до статті 40 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", на виконання пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постановляю:

1. Затвердити протиепідемічні заходи у закладах освіти на період карантину у зв'язку поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), що додаються.

2. Директорату громадського здоров'я та профілактики захворюваності Міністерства охорони здоров'я України довести цю постанову до відома зацікавлених центральних органів виконавчої влади, обласних, Київської міської державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування.

3. Визнати такою, що втратила чинність постанову головного державного санітарного лікаря України від 23 квітня 2021 року № 4 "Про затвердження протиепідемічних заходів у закладах освіти на період карантину у зв'язку поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Заступник Міністра охорони здоров'я -
головний державний санітарний лікар України І. Кузін

ЗАТВЕРДЖЕНО
постановою головного державного
санітарного лікаря України
від 26.08.2021 № 9
Протиепідемічні заходи у закладах освіти на період карантину у зв'язку
з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)
З метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) у навчальному 2020-2021 році суб'єкти, що відповідальні за влаштування, утримання закладів позашкільної, загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти (далі - заклади освіти), мають здійснювати свою діяльність з урахуванням вимог санітарного законодавства, вимог встановлених Кабінетом Міністрів України на період карантину та необхідності забезпечення належних протиепідемічних заходів (далі - заходи), спрямованих на запобігання ускладнення епідемічної ситуації внаслідок поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

1. Відповідальність за організацію та виконання заходів покладається на засновника (власника) та керівника закладу освіти.

2. Керівник та медичний персонал закладу освіти, або відповідальна особа, яка пройшла відповідний інструктаж та призначена наказом керівника закладу, забезпечують:

щоденний контроль за виконанням заходів;

проведення роз'яснювальної роботи з персоналом та здобувачами освіти щодо індивідуальних заходів профілактики та реагування на виявлення симптомів коронавірусної хвороби (COVID-19) серед учасників освітнього процесу;

інформування учасників освітнього процесу з питань вакцинації, профілактики інфекційних та неінфекційних захворювань та протидії поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19);

розробку алгоритмів дій на випадок надзвичайної ситуації, пов'язаною з реєстрацією випадків захворювання на коронавірусну хворобу (COVID-19) серед здобувачів освіти та працівників закладу освіти;

недопущення до роботи персоналу, визначеного таким, який потребує самоізоляції відповідно до галузевих стандартів у сфері охорони здоров'я;

проведення інструктажу для працівників щодо запобігання поширенню коронавірусної інфекції (COVID-19), дотримання правил респіраторної гігієни та протиепідемічних заходів.

3. Допуск до роботи персоналу закладів освіти здійснюється за умови використання засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно (далі - засіб індивідуального захисту).

У разі виявлення співробітника з підвищеною температурою тіла понад 37,2 ºС та/або із ознаками гострого респіраторного захворювання, такий співробітник не допускається до роботи з рекомендаціями звернутись за медичною допомогою до сімейного лікаря.

При появі підвищеної температури тіла понад 37,2 ºС або ознак гострого респіраторного захворювання вдома, співробітник повідомляє свого безпосереднього керівника та не виходить на роботу, одночасно звертаючись за медичною допомогою.

4. Усі працівники закладу забезпечуються засобами індивідуального захисту із розрахунку 1 захисна маска на 3 години роботи. Засоби індивідуального захисту мають бути в наявності із розрахунку на 5 робочих днів, у т.ч. на 1 робочу зміну - безпосередньо на робочому місці працівника.

Після кожного зняття засобів індивідуального захисту та перед одяганням чистих засобів індивідуального захисту, працівник повинен ретельно вимити руки з милом або обробити антисептичним засобом.

Працівники закладу використовують засоби індивідуального захисту в процесі взаємоспілкування поміж собою.

5. Керівник закладу освіти забезпечує:

організацію централізованого збору використаних засобів індивідуального захисту, паперових серветок в окремі контейнери (урни) з кришками та поліетиленовими пакетами, з подальшою утилізацією згідно з укладеними угодами на вивіз твердих побутових відходів;

проведення навчання працівників щодо одягання, використання, зняття засобів індивідуального захисту, їх утилізації, контроль за виконанням цих вимог;

необхідні умови для дотриманням працівниками правил особистої гігієни (рукомийники, мило рідке, паперові рушники (або електросушарки для рук), антисептичні засоби для обробки рук тощо);

обмеження проведення масових заходів (нарад, зборів тощо) в закритих приміщеннях (окрім заходів необхідних для забезпечення функціонування закладів освіти - проведення педагогічних рад, засідань ректоратів, конкурсних комісій, конференцій трудового колективу тощо);

медичні пункти закладу необхідними засобами та обладнанням (безконтактними термометрами, дезінфекційними, в тому числі антисептичними засобами для обробки рук, засобами особистої гігієни та індивідуального захисту);

розміщення інформації (плакатів/банерів) про необхідність дотримання респіраторної гігієни та етикету кашлю.

Вимоги щодо організації освітнього процесу
6. Керівник закладу освіти розробляє та затверджує графік, за яким відбувається допуск здобувачів освіти до закладу, та маршрути руху здобувачів освіти (залучаються всі можливі входи в приміщення закладу).

Графік допуску повинен бути сформований таким чином, щоб запобігати утворенню скупчення учасників освітнього процесу.

7. Вхід та перебування в закладі освіти інших учасників освітнього процесу, зокрема батьків здобувачів освіти дозволяється з метою захисту прав здобувачів освіти, педагогічних та інших працівників закладу, реалізація ними прав, передбачених законодавством, за умови використання засобів індивідуального захисту проведення термометрії та попереднього узгодження відповідних дій з керівником закладу.

Допуск до закладу освіти батьків або супроводжуючих осіб, які супроводжують осіб з інвалідністю, за умови дотримання вимог, передбачених абзацом першим цього пункту, не потребує попереднього узгодження з керівником закладу освіти.

8. В разі виявлення ознак гострої респіраторної хвороби в здобувача освіти, а також за відсутності батьків (інші законних представників), здобувач освіти одягає засіб індивідуального захисту. Також здійснюється ізоляція, здобувача освіти, в спеціально відведеному приміщенні закладу, інформуються батьки (інші законні представники) та приймається узгоджене рішення щодо направлення до закладу охорони здоров'я.

Після вилучення особи з симптомами інфекційної хвороби в приміщенні, де перебувала така особа, проводиться провітрювання поза графіком та дезінфекція висококонтактних поверхонь.

9. Вхід до приміщень закладу, усіх учасників освітнього процесу, зокрема батьків здобувачів освіти, можливий за умови використання засобів індивідуального захисту.

Засоби індивідуального захисту можуть не використовуватися під час проведення занять у навчальних приміщеннях. Під час пересування приміщеннями закладу освіти використання захисних масок є обов'язковим.

Для учнів 1 - 4 класів вхід та пересування приміщеннями закладу освіти дозволяється без використання засобів індивідуального захисту.

Здобувачі освіти старші 12 років, обов'язково використовують індивідуальні засоби захисту в процесі пересування приміщеннями закладу освіти.

В процесі викладання навчальної дисципліни педагогічним працівникам рекомендовано використовувати захисні щитки.

Багаторазовий захисний щиток використовується та дезінфікується відповідно до інструкції виробника.

10. На всіх входах до закладу організовуються місця для обробки рук антисептичними засобами. Місця для обробки рук позначаються яскравим вказівником про правила та необхідність дезінфекції рук (банер, наклейка, тощо).

11. Пересування здобувачів освіти між навчальними кабінетами, аудиторіями повинно бути мінімізованим, зокрема, шляхом проведення занять впродовж дня для одного і того ж класу (групи) в одній і тій самій аудиторії (кабінеті), застосування модульного підходу до організації вивчення дисциплін тощо.

12. У розкладі занять необхідно передбачити можливість визначення різного часу початку та закінчення занять (перерв) для різних класів та груп.

13. Необхідно забезпечити раціональне використання запасних виходів із закладу освіти, використання розмітки на підлозі, що полегшує організацію двостороннього руху коридорами, виокремлення зон переміщення для різних вікових категорій здобувачів освіти.

14. За можливості забезпечити проведення занять з окремих предметів на відкритому повітрі.

15. Проведення занять у класах (аудиторіях) дозволено лише для окремих класів (груп).

Заповненість лекційних залів під час проведення занять, що передбачають поєднання кількох класів (груп), не повинна перевищувати 50% при забезпеченні максимальної дистанції між здобувачами освіти.

Наповненість класів (груп) закладів освіти повинна відповідати вимогам встановлених Кабінетом Міністрів України.

16. Здобувачі освіти в сфері охорони здоров'я, що проходять навчання (виробничу практику) на базі закладів охорони здоров'я повинні дотримуватись додаткових протиепідемічних заходів, визначених цим закладом.

17. У разі підтвердження випадку коронавірусної хвороби COVID-19 в одного з здобувачів освіти, всі інші учні (студенти) відповідної групи визнаються такими, що потребують самоізоляції, та повинні вживати заходів, передбачених галузевими стандартами в сфері охорони здоров'я.

18. У санітарних кімнатах потрібно забезпечити наявність рідкого мила та паперових рушників (або електросушарок для рук). Використання багаторазових рушників заборонено.

Основним заходом гігієни рук в умовах закладу освіти є миття рук з милом. Використання антисептиків доцільне лише в тому випадку, коли відсутній доступ до проточної води з милом. Протирання рук вологими серветками з метою знезараження або як заміна миття рук або антисептичної обробки не рекомендується.

19. Після проведення занять у кінці робочого дня необхідно провести очищення і дезінфекцію поверхонь (в тому числі дверних ручок, столів, місць для сидіння, перил, тощо).

20. Після кожного навчального заняття проводити провітрювання впродовж не менше 10 хвилин. При провітрюванні слід забезпечити безпеку дітей шляхом встановлення замків та фізичних обмежувачів на вікна.

21. Санітарно-дезінфекційний режим у закладі освіти у період карантину організовується відповідно до Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров'я України 25 вересня 2020 року № 2205, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 листопада 2020 року за № 1111/35394. Розрахунок необхідної кількості дезінфекційного засобу здійснюється відповідно до інструкції щодо використання засобу.

22. Проведення культурних, спортивних, розважальних, соціальних, релігійних, рекламних, наукових, освітніх, професійних тематичних та інших заходів здійснюється відповідно до вимог встановлених Кабінетом Міністрів України.
Вимоги до організації харчування
23. Керівник закладу освіти розробляє графік харчування здобувачів освіти. Рекомендовано провести розрахунок максимальної кількості здобувачів освіти, які можуть одночасно отримувати (на лінії роздачі) та вживати їжу, не порушуючи фізичної дистанції 1 метр. Організація мультипрофільного харчування за типом "шведського столу" та шляхом самообслуговування на період карантину не дозволяється.

24. Функціонування питних шкільних фонтанчиків на території закладу освіти не дозволяється. Питний режим здобувача освіти організовується з допомогою використання індивідуальних ємностей для рідини або фасованої питної продукції.

25. При організації харчування необхідно забезпечити відстань між столами не менше 1,5 м та розміщення за столом не більше 4-х осіб.

26. У разі не можливості забезпечення дітей гарячим харчуванням, організація харчування відбувається шляхом роздачі попередньо фасованої харчової продукції, відповідно до норм харчування у закладах освіти та дитячих закладах оздоровлення та відпочинку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 березня 2021 року № 305.

27. Працівник їдальні, який видає страви або здійснює розрахунок, повинен бути забезпечений засобами індивідуального захисту: захисною маскою або респіратором та захисними окулярами, або захисним щитком, а також одноразовими рукавичками.

28. При організації харчування необхідно забезпечити умови для дотриманням працівниками правил особистої гігієни - рукомийники, мило рідке, паперові рушники (або електросушарки для рук), антисептичні засоби для обробки рук, тощо.

29. З працівниками харчоблоку необхідно провести навчання щодо одягання, використання, зняття засобів індивідуального захисту, їх утилізації, забезпечити контроль за виконанням цих вимог.
Вимоги до транспорту, який перевозить здобувачів освіти та працівників до закладу освіти
30. Організатор - перевізник, який здійснює перевезення здобувачів освіти та працівників до закладу освіти забезпечує:

проведення дезінфекційних заходів у салоні транспортного засобу в кінці робочої зміні;

водіїв засобами індивідуального захисту (із розрахунку 1 захисна маска на 3 години роботи на 1 особу), антисептичний засіб для обробки рук;

проведення навчання з питань використання та утилізації засобів індивідуального захисту;

щоденний контроль за станом здоров'я водіїв;

не допуск до роботи осіб з ознаками гострої респіраторної хвороби або підвищеною температурою тіла понад 37,2 ºС;

вхід до салону автотранспорту при наявності індивідуального захисту;

перевезення пасажирів здійснювати у межах кількості місць для сидіння.

Вимоги до поводження з використаними засобами індивідуального захисту
31. Керівник закладу організовує централізований збір та утилізацію використаних засобів індивідуального захисту (захисні маски, респіратори, гумові рукавички, захисні щитки), паперових серветок - в окремі контейнери/урни (картонні або пластикові), з кришками та поліетиленовими пакетами, наступним чином:

кількість та об'єм (місткість) контейнерів/урн визначається з розрахунку на кількість відвідувачів закладу освіти, з подальшою утилізацією згідно з укладеними угодами на вивіз твердих побутових відходів;

контейнери рекомендовано встановлювати біля входу в заклади освіти, коридорах та санвузлах;

поліетиленові пакети з контейнерів, у яких зібрано використані засоби індивідуального захисту (захисні маски, респіратори, гумові рукавички, захисні щитки), необхідно замінювати після заповнення або за графіком, щільно зав'язувати (рекомендується використовувати додатковий пакет для надійності зберігання використаних засобів індивідуального захисту) та наносити маркування ("використані засоби індивідуального захисту");

щоденно здійснювати дезінфекцію контейнерів, картонні контейнери одноразового використання після використання підлягають утилізації.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження протиепідемічних заходів у закладах освіти на період карантину у зв'язку поширенням коронавірусної хвороби (covid-19)

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження протиепідемічних заходів у закладах освіти на період карантину у зв'язку поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВ'Я УКРАЇНИ ГОЛОВНИЙ ДЕРЖАВНИЙ САНІТАРНИЙ ЛІКАР УКРАЇНИ ПОСТАНОВА № 9 від 26 серпня 2021 року Про затвердження протиепідемічних заходів у закладах освіти на період карантину у зв'язку поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) Відповідно до статті 40 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", на виконання пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постановляю: 1.

# data[].attributes.headline
МОН надало методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання 

# data[].attributes.subject
МОН надало методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/9-436 від 30 серпня 2021 року

Керівникам департаментів (управлінь)
освіти і науки обласних, Київської
міської державних адміністрацій

Керівникам закладів загальної
середньої освіти, в яких здобувають
освіту діти з особливими освітніми
потребами
Щодо організації навчання осіб з
особливими освітніми потребами
закладах загальної середньої освіти
у 2021/2022 навчальному році
Шановні колеги!

Міністерство освіти і науки України надсилає методичні рекомендації щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році для практичного використання в роботі.

Просимо довести зазначену інформацію до відома працівників районних (міських) управлінь (відділів) освіти, педагогічних працівників закладів загальної середньої освіти, що забезпечують здобуття освіти дітьми з особливими освітніми потребами.

Додаток: на 11 арк. в 1 прим.

З повагою
Заступник Міністра Віра Рогова
Методичні рекомендації щодо організації навчання осіб з особливими
освітніми потребами у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році
У 2021/2022 навчальному році освітній процес у закладах загальної середньої освіти, в яких здобувають освіту діти з особливими освітніми потребами (в т. ч. спеціальних), організовується відповідно до законів України " Про освіту", " Про повну загальну середню освіту", інших актів законодавства та освітньої програми (освітніх програм) закладу освіти з урахуванням епідемічної ситуації в регіоні та дотриманням обмежувальних протиепідемічних заходів визначених постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 р. № 1236 (із змінами) "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постановою Головного державного санітарного лікаря України від 23.04.2021 р. № 4.

В рамках реалізації Національної стратегії із створення безбар'єрного простору в Україні на період до 2030 року, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 квітня 2021 р. № 366-р пріоритетними завданнями залишаються створення рівних можливостей та вільного доступу до освіти, задоволення особливих освітніх потреб всіх учасників освітнього процесу, створення інклюзивного освітнього середовища.

Наголошуємо, що необхідними умовами формування інклюзивного середовища у закладах загальної середньої освіти є: подолання соціальних та психологічних бар'єрів, впровадження педагогіки партнерства, створення універсального дизайну та розумних пристосувань у закладах освіти, що передбачає не лише дотримання вимог архітектурної доступності будівель та приміщень закладів освіти, але й стосується навчальних матеріалів, методів викладання та оцінювання досягнень учнів, створення безбар'єрного фізичного простору.

Основними елементами забезпечення архітектурної доступності та умов для організації інклюзивного навчання в закладі освіти є: доступність прилеглої території до будівлі закладу освіти (шляхи руху, зона паркування транспорту); безбар'єрний вхід (входи, виходи, сходи, пандуси); безперешкодний рух в приміщеннях (коридори, ліфти, підйомники, позначення, піктограми) доступність до дверних і відкритих прорізів; пристосування приміщень (шляхів руху, загальних і санітарних приміщень, рекреаційних зон).
Щодо змісту освітньої діяльності
Зміст освітньої діяльності у закладах загальної середньої освіти визначається Концепцією реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року, що схвалена розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.12.2016 № 988-р (https://cutt.ly/OyA9z5p), Державним стандартом початкової освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2019 № 688); Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1392.

Основним документом, що забезпечує досягнення учнями визначених відповідним державними стандартами результатів навчання є освітня програма закладу загальної середньої освіти.

У спеціальних закладах освіти (спеціальних школах, навчально-реабілітаційних центрах (далі - НРЦ) з 1 вересня 2018 року запроваджено поетапне введення в дію нових освітніх програм, розроблених відповідно до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87.

У 2021/2022 навчальному році учні спеціальних закладів освіти відповідно до особливостей навчально-пізнавальної діяльності навчаються за типовими освітніми програмами:

учні 1-х класів з порушеннями інтелектуального розвитку навчаються за типовими освітніми програмами, затвердженими наказом Міністерства освіти і науки України від 26.07.2018 № 815 "Про затвердження Типової освітньої програми початкової освіти спеціальних закладів загальної середньої освіти для учнів 1 класів з інтелектуальними порушеннями" (далі - наказ МОН);

учні 2-х класів для дітей з порушеннями інтелектуального розвитку - за типовими освітніми програмами, затвердженими наказом МОН від 02.07.2019 № 917 "Про затвердження типової освітньої програми початкової освіти спеціальних закладів загальної середньої освіти для учнів 2 класу з порушеннями інтелектуального розвитку";

учні 3-х класів для дітей з порушеннями інтелектуального розвитку - за типовими освітніми програмами, затвердженими наказом МОН від 01.04.2020 № 467 "Про затвердження типової освітньої програми початкової освіти спеціальних закладів загальної середньої освіти для учнів 3 класу з порушеннями інтелектуального розвитку";

учні 4-х класів для дітей з порушеннями інтелектуального розвитку - за типовими освітніми програмами, затвердженими наказом МОН від 29.01.2021 № 121 "Про затвердження типової освітньої програми початкової освіти спеціальних закладів загальної середньої освіти для учнів 4 класу з порушеннями інтелектуального розвитку".

Учні 1, 2, 3, 4-х класів (крім учнів з порушеннями інтелектуального розвитку) навчаються за типовими освітніми програмами, затвердженими наказом МОН від 26.07.2018 № 814 "Про затвердження типової освітньої програми початкової освіти спеціальних закладів загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами" (зі змінами, наказ МОН від 16.08.2019 № 917).

Учні 5-10-х класів спеціальних закладів освіти всіх видів навчаються за типовими освітніми програмами, затвердженими наказом МОН від 12.06.2018 № 627 "Про затвердження типової освітньої програми спеціальних закладів загальної середньої освіти П ступеня для дітей з особливими освітніми потребами" (зі змінами, накази МОН від 26.07.2018 № 815, від 10.06.2019 № 808).

Учні 11-х та 12-х класів, які мають порушення зору (сліпі, зі зниженим зором), слуху (глухі, зі зниженим слухом), опорно-рухового апарату та тяжкі порушення мовлення навчаються за типовою освітньою програмою, затвердженою наказом МОН від 22.07.2020 № 944.

Зазначена типова освітня програма ґрунтується на засадах особистісно зорієнтованого, компетентнісного і діяльнісного підходів, що реалізовані в освітніх галузях і відображені в результативних складових змісту повної загальної середньої освіти.

Типовою освітньою програмою визначені базові предмети, вибірково-обов'язкові предмети, профільні предмети, які вивчаються на профільному рівні, з переліком орієнтовної кількості тижневих годин, спеціальні курси, які разом із профільними предметами відображають специфіку конкретного профілю навчання і визначають його сутність. Профіль навчання формується спеціальним закладом освіти з урахуванням можливостей забезпечити якісну його реалізацію.

Підходи щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів спеціальних закладів загальної середньої освіти для дітей з порушеннями зору (сліпі, зі зниженим зором), слуху (глухі, зі зниженим слухом), опорно-рухового апарату, тяжкими порушеннями мовлення в умовах особистісно орієнтованого і компетентнісного навчання визначені у Методичних рекомендаціях щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 13.07.2021 № 813.

Освітній процес у 2021/2022 навчальному році у закладах освіти має розпочатися з визначення кожним педагогічним працівником прогалин у знаннях учнів з урахуванням вивченого навчального матеріалу. З огляду на виявлені труднощі, вчитель обирає доцільні форми і методи роботи з метою активізації, коригування та закріплення набутих знань, умінь і навичок. Відповідно скоригована корекційно-розвиткова робота забезпечить підвищення корекційної спрямованості освітнього процесу.

Оцінювання навчальних досягнень учнів з порушеннями інтелектуального розвитку у спеціальних закладах загальної середньої освіти та спеціальних класах шкіл здійснюється за Критеріями оцінювання навчальних досягнень учнів початкових класів з порушеннями інтелектуального розвитку /навчально-методичний посібник/ (далі - Критерії) авт. О.В. Чеботарьова, Г.О. Блеч, І.В. Гладченко, С.В. Трикоз, І.В. Бобренко та ін. - К., ІСП НАПН України, 2020, та Критеріями оцінювання навчальних досягнень учнів 5-10 класів з порушеннями інтелектуального розвитку /навчально-методичний посібник/авт.: О.В. Чеботарьова, Г.О. Блеч, І.В. Гладченко, С.В. Трикоз, І.В. Бобренко, Н.А. Ярмола та ін.: за ред.: О.В. Чеботарьової. - К., ІСП НАПН України, 2019, схваленими до використання у роботі з дітьми з особливими освітніми потребами науково-методичною комісією з спеціальної педагогіки Науково-методичної ради МОН.

Критерії оцінювання розміщено для використання в роботі на сайтах МОН та ІМ3О:

https://mon.gov.ua/ua/osvita/inklyuzivne-navchannya/dlya-fahivciv/metodiki-inkluzia

https://imzo.gov.ua/osvita/zagalno-serednya-osvita/navchalno-metodychne-Zabezpechennya/

Звертаємо увагу, що інформація про формувальне та підсумкове оцінювання результатів навчання учня є конфіденційною. Вона обговорюється лише під час індивідуальних зустрічей учителя з учнем/ученицею та його/її батьками, які беруть участь у розробленні індивідуальної траєкторії розвитку учня.

Переліки навчальної літератури та навчальних програм рекомендованих МОН для використання в освітньому процесі закладів освіти у 2021/2022 навчальному році наведено у листі МОН від 09.08.2021 № 1/9-404 та розміщено на веб-сайті ІМЗО за посиланням.

Просимо взяти до уваги, що перелік навчальної літератури постійно оновлюється з урахуванням видання нових підручників, навчальних посібників.

Забезпечення закладів освіти сучасною навчально-методичною літературою є основою для створення освітнього середовища для дітей з особливими освітніми потребами в контексті сучасних педагогічних інновацій, розвитку творчої особистості як учителя, так і учня, створення умов для повноцінного інтелектуального, духовного, фізичного розвитку всіх учасників освітнього процесу шляхом подолання усталених стереотипів та застарілих підходів. В цьому контексті важливими є науково-методичні та навчальні розробки Інституту спеціальної педагогіки і психології їм. М. Ярмаченка НАПН України, які стануть у нагоді педагогічним працівникам, психологам спеціальних та інклюзивних закладів освіти. Зокрема:

"Навчання дітей з порушеннями когнітивного розвитку в умовах компетентнісного підходу": навчально-методичний посібник / Л.І. Прохоренко, О.О. Бабяк, Н.І. Баташева, А.Л. Душка, Н. І. Недозим, О.М. Омельченко, О.В.Орлов // за ред. В.В. Засенко, Л.І. Прохоренко. - Київ: Наша друкарня, 2020. - 352 с.

"Учні початкових класів із тяжкими порушеннями мовлення: навчання та розвиток": навч.-метод. посіб. для пед. працівників, які працюють з учнями з особл. осв. потр. / Юлія Рібцун. - Львів : Світ, 2020. - 268 с.

"Учні початкових класів із особливими потребами: навчання та супровід": навчально-методичний посібник / Л.І. Прохоренко, О.О. Бабяк, В.В. Засенко, Н.А. Ярмола // - Харків: Вид-во "Ранок", 2020. - 160с.

"Учні початкових класів із порушеннями зору: навчання та розвиток": навчально-методичний посібник / Т.М. Костенко// - Харків: Вид-во "Ранок", 2020. - 127с.

"Учні початкових класів із порушеннями слуху: навчання та розвиток": навчально-методичний посібник / С.В. Кульбіда, С.В. Литовченко, В.В. Жук, В.В. Литвинова// - Харків: Вид-во "Ранок", 2020. - 144с.

"Учні початкових класів із порушеннями інтелектуального розвитку": навчання та розвиток: навчально-методичний посібник / О.В. Чеботарьова, І.В. Гладченко// - Харків: Вид-во "Ранок", 2020. - 130с.

"Учні початкових класів із розладами аутистичного спектра: навчання та розвиток": навчально-методичний посібник / Інна Недозим// - Харків: Вид-во "Ранок", 2020. - 130с.

Електронні ресурси та редаговані рукописи завершених праць наукових працівників ІСПП ім. М. Ярмаченка НАПН України постійно розміщуються в електронній бібліотеці НАПН України http://lib.iitta.gov.ua/

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2016 р. № 753 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2003 р. № 585" (далі - Постанова Хо 585) із завершенням 2020/2021 навчального року припиняє функціонування початкова школа для дітей із затримкою психічного розвитку. Учні 5 класу продовжать навчання в 2021/2022 н. р. у закладах загальної середньої освіти за місцем проживання.

У 2021/2022 навчальному році з числа дітей із затримкою психічного розвитку мають право продовжити навчання у спеціальних школах учні 9-х класів.

Схема поетапного скорочення структури спеціальних шкіл ІІ ступеня для дітей із затримкою психічного розвитку визначена у наказі МОН від 26.07.2018 № 815.
Щодо формування мережі спеціальних закладів освіти
Сучасна державна політика у сфері освіти полягає в забезпеченні кожному українцю повноцінного доступу до якісної освіти без дискримінації за будь-якими ознаками на підставі рівних можливостей.

У статті 24 Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю зазначається, що держава має забезпечувати навчання з допомогою найбільш підхожих для особи з інвалідністю мов, методів і способів спілкування і в обстановці, яка максимально сприяє засвоєнню знань і соціальному розвиткові.

Відповідно до статті 19 Закону України " Про освіту " органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані створювати умови для забезпечення прав і можливостей осіб з особливими освітніми потребами у здобутті освіти на всіх рівнях з урахуванням їхніх індивідуальних потреб, можливостей, здібностей та інтересів.

Наголошуємо на дотриманні виважених підходів та врахуванні інтересів кожної дитини з особливими освітніми потребами під час прийняття рішень щодо реорганізації/ліквідації спеціальних закладів освіти, необхідності вивчення потреб кожної дитини з особливими освітніми потребами, наявності соціальних, медичних та реабілітаційних послуг для таких дітей на рівні громади, використання кадрових, фінансових та матеріальних ресурсів спеціальних закладів освіти.

Міністерство особливу увагу приділяє забезпеченню права кожної дитини з особливими освітніми потребами на освіту, під час вивчення документів про зміну типу спеціального закладу відповідно до Закону України № 1385-ІХ "Про внесення змін до Закону України "Про повну загальну середню освіту" щодо розширення можливостей для трансформації освітньої мережі та захисту прав учасників освітнього процесу", що набув чинності 01.05.2021 року.

Погодження відповідних проектів рішень засновників відбувається після наявної інформації про зарахування кожної дитини з особливими освітніми потребами до іншого закладу освіти; доступності закладу освіти для дітей з особливими освітніми потребами; створених умов для навчання та реабілітації (наявність корекційних педагогів, соціальних та медичних послуг, підвезення тощо), а також працевлаштування працівників закладу загальної середньої освіти.

Алгоритм погодження Міністерством відповідних рішень засновників наведено у листі МОН від 11.05.2021 № 1/9-245.

Інформуємо, що у зв'язку з прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 04 серпня 2021 р. № 843 "Деякі питання соціального захисту дітей, влаштованих на цілодобове перебування до закладів різних типів, форм власності та підпорядкування" (далі - Постанова) втратив чинність Порядок зарахування дітей на цілодобове перебування до закладів, які здійснюють інституційний догляд і виховання дітей, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2020 р. № 586, який передбачав надання дозволу органу опіки і піклування на зарахування дітей на цілодобове перебування до закладів освіти, у структурі яких є пансіон.

Пунктом 2 зазначеної Постанови визначено, що заклади забезпечують влаштування/зарахування до них дитини на цілодобове перебування з дотриманням норм законодавства, установчих документів із визначенням підстав для влаштування/зарахування дитини на цілодобове перебування, періоду цілодобового перебування дитини в такому закладі, графіка (її повернення до сім'ї (у разі її наявності), відвідування дитини в закладі батьками або іншими законними представниками.
Щодо діяльності інклюзивно-ресурсних центрів
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2021 № 765 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами" внесено зміни до Положення про інклюзивно-ресурсний центр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 липня 2017 р. № 545, та інших нормативно-правових актів, а саме:

усунуто норму щодо нижньої межі віку дитини для проведення комплексної оцінки потреб, натепер до інклюзивно-ресурсних центрів батьки можуть звертатися від народження дитини, а не з 2 років як було раніше;

визначено основні завдання інклюзивно-ресурсних центрів (далі - ІРЦУ):

проведення комплексної оцінки, у тому числі повторної, та здійснення системного кваліфікованого супроводу осіб у разі встановлення у них особливих освітніх потреб;

надання рекомендацій закладам освіти щодо розроблення індивідуальної програми розвитку особи;

забезпечення участі педагогічних працівників ІРЦ в діяльності команди психолого-педагогічного супроводу особи з ООП;

надання психолого-педагогічних, корекційно-розвиткових та інших послуг дітям з ООП (дітям раннього та дошкільного віку, які не відвідують заклади дошкільної освіти, дітям, які здобувають освіту у формі педагогічного патронажу);

визначення потреби в асистенті учня та/або супроводі дитини з ООП в інклюзивному класі (групі) тощо;

оновлено підходи до визначення особливих освітніх потреб та затверджено категорії (типи) особливих освітніх потреб (труднощів).

За результатами проведеної фахівцями ІРЦ комплексної оцінки визначаються:

наявність чи відсутність у дитини особливих освітніх потреб та у разі їх наявності вказується категорія(ї) (тип(и)) особливих освітніх потреб (труднощів);

напрями, рівень та обсяг підтримки особи з ООП в освітньому процесі, у тому числі обсяг психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг, які надаються особам з ООП в закладах освіти;

надаються рекомендації щодо складання, виконання, коригування індивідуальної програми розвитку в частині надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг, змісту, форм та методів навчання відповідно до потенційних можливостей дитини, створення належних умов для навчання залежно від порушення розвитку дітей з ООП (доступність приміщень, особливості облаштування робочого місця, використання технічних засобів);

визначається термін повторної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи тощо.

В контексті зазначеного неприпустимим є формулювання у висновку ІРЦ: "рекомендовано навчання за програмою спеціального закладу освіти для дітей з відповідним порушенням розвитку". Програми для спеціальних закладів освіти можуть бути лише ресурсом для адаптації та /або модифікації освітньої програми до потреб дітей з ООП. Всі діти інклюзивних класів, в т.ч. діти з ООП, навчаються за освітньою програмою закладу освіти, при цьому для дітей з ООП передбачено доповнення освітньої програми корекційно-розвитковим складником.

Корекційно-розвитковий складник передбачає проведення індивідуальних та групових корекційно-розвиткових занять, спрямованих на корекцію порушень шляхом розвитку особистості, її пізнавальної діяльності, емоційно-вольової сфери і мовлення та корекційну роботу під час вивчення всіх навчальних предметів, що полягає у застосуванні адаптацій навчального матеріалу, використанні спеціальних методів та способів роботи відповідно до потреб і можливостей дитини.

Висновок ІРЦ повинен містити конкретні рекомендації щодо застосування адаптацій та/або модифікацій в освітньому процесі дітей з ООП та допомагати педагогічними працівниками якісно та ефективно скласти ПІР.

Проведення якісної комплексної оцінки розвитку дитини проводиться з обов'язковим спостереженням та додатковим збором інформації про особливості навчання особи в закладі освіти;

консультацій з педагогічними працівниками закладу освіти щодо розроблення її індивідуальної освітньої траєкторії, індивідуальної програми розвитку, необхідності модифікації/адаптації освітньої програми (навчальних предметів), особливостей організації освітнього середовища, рекомендацій з надання психолого-педагогічних, корекційно-розвиткових послуг тощо.

Для якісного виконання покладених на фахівців інклюзивно-ресурсних центрів завдань вони мають виїжджати на місце навчання особи з особливими освітніми потребами, а керівники закладів освіти сприяти фахівцям ІРЦ якісному виконанню покладених на них завдань.
Щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти
За результатами проведеного інституційного аудиту закладів загальної середньої освіти у 2020/2021 навчальному році Державною службою якості освіти України було виявлено ряд системних порушень в організації інклюзивного навчання.

Зокрема, безпідставна відмова керівника закладу освіти в організації інклюзивного навчання та організація такого навчання з недотриманням норм законодавства. Відмова в організації інклюзивного навчання пояснювалася неготовністю педагогів до роботи з дітьми з особливими освітніми потребами (далі - ООП) (психологічний бар'єр, відсутність знань та досвіду роботи з цією категорією дітей), непристосованістю закладів освіти до перебування в них дітей з ООП.

Також виявлено численні порушення вимог організації інклюзивного навчання: перевищення допустимої кількості дітей з ООП під час формування учнівського контингенту інклюзивного класу; нерозуміння різниці між інклюзивним навчанням та організацією навчання за індивідуальною формою, що в свою чергу призводило до фінансових порушень; порушення, які безпосередньо впливають на якість інклюзивного навчання (відсутність індивідуальної програми розвитку або формальний підхід до її розроблення, що не забезпечує індивідуалізацію освітнього процесу); порушення у наданні корекційно-розвиткових послуг (безпідставне зменшення кількості корекційних годин, перевищення норм тривалості таких занять, ненадання корекційно- розвиткових послуг через відсутність кваліфікованих корекційних педагогів/вчителів-дефектологів); порушення, що стосуються адаптації та /або модифікації змісту навчальних програм.

Описані порушення спричинені відсутністю досвіду роботи педагогів з дітьми з ООП та комунікації з фахівцями ІРЦ, спеціальними та іншими закладами освіти, які мають досвід в організації такого навчання.

Враховуючи зазначене, звертаємо увагу керівників закладів на дотримання вимог чинного законодавства у галузі освіти під час організації інклюзивного навчання.

У разі звернення батьків інклюзивні класи утворюються в обов'язковому порядку (стаття 20 Закону України "Про освіту. З метою надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг дітям з ООП керівник закладу може вводити вчителів-дефектологів до штату закладу загальної середньої освіти або залучати відповідних фахівців на підставі цивільно-правових договорів, зокрема, працівників ІРЦ, спеціальних шкіл, навчально-реабілітаційних центрів, логопедичних пунктів та інших фізичних осіб, які мають право здійснювати освітню діяльність у сфері освіти.

Клас, до якого зараховано дитину з ООП, яка здобуває освіту за індивідуальною формою не є інклюзивним. Відповідно уведення ставки асистента вчителя та доплати за роботу з дітьми з ООП в таких класах є порушенням чинного законодавства.

Просимо звернути особливу увагу на якість складання індивідуальної програми розвитку дитини, мета якої - забезпечення індивідуалізації освітнього процесу конкретної дитини шляхом адаптації та/або модифікації навчального матеріалу, створення відповідного освітнього середовища, методів навчання тощо.

В організації інклюзивного навчання важливою є співпраця всіх учасників освітнього процесу, а також чіткий розподіл ролей і обов'язків, зокрема між вчителем та асистентом вчителя. Провідну роль в організації освітнього процесу під час уроку відіграє вчитель, асистент учителя перебуває в партнерстві з усіма педагогічними працівниками та забезпечує єдність вимог до виконання освітньої програми та забезпечення реалізації індивідуальної програми розвитку учня з особливими освітніми потребами. Його робота може будуватися на принципі спільного викладання, при якому формується розподіл обов'язків між педагогами, що працюють в класі, зі спільним плануванням та організацією роботи, яка не виключає з процесу ні вчителя, ні асистента вчителя, надаючи можливість використовувати сильні сторони один одного.

Асистент вчителя є учасником шкільної команди психолого-педагогічного супроводу та виконує функції відповідно до Примірного положення про команду супроводу, зокрема бере участь в розробці індивідуальної програми розвитку.

Детальніше із завданнями та функціями асистента вчителя можна ознайомитись у листі МОН від 31.08.2020 № 1/9-495.
Проведення корекційно-розвиткових занять
Корекційно-розвиткова робота у 2021/2022 навчальному році має розпочатися з аналізу динаміки розвитку дитини, вивчення сильних сторін та позитивних змін, що є основою розроблення плану корекційно-розвиткової роботи як складової індивідуальної програми розвитку учня з особливими освітніми потребами.

У разі встановлення рішенням Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій "червоного" рівня епідемічної небезпеки надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг дітям з особливими освітніми потребами може здійснюватися шляхом використання дистанційних технологій. Проведення таких занять здійснюється за наказом керівника закладу та погодженням одним з батьків.

Постановою Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1289, затверджено Порядок забезпечення допоміжними засобами для навчання осіб з особливими освітніми потребами у закладах освіти, яким передбачається можливість надання в тимчасове користування її батькам (іншим законним представникам) або такій особі особисто (у разі її повноліття) допоміжних засобів для навчання особи з особливими освітніми потребами, що зазначені в індивідуальній програмі розвитку особи та призначені для індивідуального користування.

Під час проведення таких занять слід враховувати індивідуальні потреби та потенційні можливості дитини з особливими освітніми потребами.

Графік проведення корекційно-розвиткових занять із використанням технологій дистанційного навчання затверджується керівником закладу освіти.

Оплата за проведені дистанційно на умовах цивільно-правових договорів корекційно-розвиткові заняття здійснюється у разі наявності підписаного акту виконаних робіт. Факт надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг шляхом використання дистанційних технологій в умовах карантину можуть підтвердити батьки дитини з особливими освітніми потребами.
Підвищення кваліфікації
Підвищення кваліфікації педагогічних працівників здійснюється відповідно до Порядку підвищення кваліфікації педагогічних і науково-педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 800.

Наказом Міністерства освіти 1 науки України від 11.06.2021 № 656 "Деякі питання підвищення кваліфікації педагогічних працівників закладів освіти з інклюзивним навчанням та фахівців інклюзивно-ресурсних центрів" затверджено Типову програму для підвищення кваліфікації педагогічних працівників закладів освіти з інклюзивним навчанням та фахівців ІРЦ та список кваліфікованих тренерів, які підготовлені практично у кожній області.

Заклади післядипломної педагогічної освіти можуть використовувати у своїй роботі з підвищення кваліфікації зазначену Типову програму та залучати підготовлених тренерів.

Підвищення професійної компетентності педагогічних працівників інклюзивно-ресурсних центрів та закладів освіти щодо навчання дітей з особливими освітніми потребами шляхом організації забезпечують обласні Центри підтримки інклюзивної освіти. Основними завданнями яких є проведення тренінгів, семінарів, вебінарів; надання консультативно-методичної допомоги з питань навчання дітей з особливими освітніми потребами керівникам та педагогічним працівникам закладів освіти, інклюзивно-ресурсних центрів, установ (закладів) соціального захисту населення, закладів охорони здоров'я, батькам (іншим законним представникам) дитини, посадовим особам обласних (Київської та Севастопольської міських) держадміністрацій, представникам органів місцевого самоврядування та громадським об'єднанням.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ № 1/9-436 від 30 серпня 2021 року Керівникам департаментів (управлінь) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій Керівникам закладів загальної середньої освіти, в яких здобувають освіту діти з особливими освітніми потребами Щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році Шановні колеги!