# data[].attributes.attachment_link.description
Svar på flg. spørgsmål og evaluér modulet om ikke-kristne religioner (KR 1)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historie og udbredelse [top]

Hinduismen er den ældste og 3. største af de store verdensreligioner. Den har ingen stifter og dens rødder strækker sig tilbage til før det 2. årtusinde f.v.t., og den har udviklet sig ved en sammensmeltning af en lang række religiøse traditioner. Hinduer selv bruger ikke betegnelsen "hinduisme", men taler om "den evige verdensorden", Sanatana - dharma.

Flertallet af verdens ca. 730 mill. hinduer lever i Indien, men hinduismen har flere gange i historiens løb spredt sig til lande uden for Indien.

Hinduer udgør relativt store befolkningsgrupper bl.a. i Bangladesh, Pakistan, Sri Lanka og Mauritius, og på Bali og Fiji vidner de om den tidligere hinduistiske ekspansion, der betød at hinduistiske forestillinger og institutioner satte et varigt præg på mange lande, ikke mindst i Sydøstasien. Nepal er dog verdens eneste hinduistiske stat. Også uden for Asien finder vi hinduer og hinduisme, bl.a. i Sydamerika og Sydafrika.

Også i Vesten har hinduistiske forestillinger vundet indpas, og ikke kun via migration og etniske mindretal. Den neo-hinduistiske mission, formidling af forestillinger via forfattere og filosoffer som bl.a. Schopenhauer, Ralph Waldo Emerson, Aldous Huxley m.fl. har gjort Vesten bekendt med hinduistiske forestillinger, og endelig har de mange nye religiøse bevægelser, der har set dagens lys indenfor de seneste tredive år, været med til at gøre dele af hinduismen til en del af Vestens og Danmarks multi-kulturelle samfund.

Det er ikke muligt at angive det præcise antal hinduer i Danmark. Flertallet af hinduer i Danmark er tamilske hinduer fra Sri Lanka, der er kommet hertil på grund af borgerkrigen på Sri Lanka. Pr. 1.1. 98 var der ifølge Danmarks Statistik 5409 personer i Danmark med singhalesisk pas, og 3.536 fra Sri Lanka har fået dansk statsborgerskab. Disse tal viser dog ikke hvor mange, der er tamiler, singhalesere, buddhister, muslimer, kristne eller hinduer. Det skønnes imidlertid, at ca. 100 er muslimer, ca. 1500 katolikker og størstedelen af resten, dvs. ca. 7.000 er så ifølge statistikken tamilske hinduer. Tamilerne i Danmark er spredt ud over det meste af landet. De største tamilske flygtningekoncentrationer findes i Jylland omkring Herning, Holstebro, Struer, Grindsted og Viborg. Desuden findes der mindre grupper i Ebeltoft, Ålborg og Frederikshavn. På Fyn findes der en anseelig gruppe i Nyborg, og på Sjælland i Nykøbing og Farum.

En anden gruppe hinduer (ca. 2-300) kommer primært fra det nordlige Indien og størstedelen er bosat i Storkøbenhavn. Endelig er der danskere og andre vesterlændinge, der er konverteret til hinduismen, bl.a. til ISKCON (og Sai Baba) Det samlede antal hinduer i Danmark, danske konvertitter medregnet , kan derfor anslås til max. 7.500.

Forestillinger [top]

Det moderne indiske samfund har overtaget den gregorianske kalender, men det religiøse liv styres stadig af den traditionelle månekalender baseret på den klassiske jotisha - astronomi, hvis hovedsigte er at bestemme de idéelle tidspunkter for ofringer m.v. gennem en detaljeret fortolkning af de hellige skrifter. Festkalenderen, der udarbejdes årligt af astrologer, følges ikke altid slavisk af hinduer Danmark. Mange nøjes også med at fejre en del af festerne, der ofte henlægges til weekenden.

Det er vanskeligt at give et overskueligt indtryk af de mange store og rigt varierede hindufester. Fester i det nordlige og sydlige Indien (og Sri Lanka) kan adskille sig en del fra hinanden, ligesom de kan fejres på forskellig tid. For hinduer i Danmark har det som ovenfor nævnt desuden været et problem, at visse fester traditionelt kun kan fejres i rigtige templer under ledelse af en højtuddannet præst, en pandit . Derfor har hinduer i Danmark enten måttet afstået fra at fejre visse fester eller fejret dem i anden form i hjemmet. Af de fester, der i Danmark fejres af såvel hinduer fra det nordlige Indien som af tamiler fra Sri Lanka kan nævnes:

Navaratri/Durga Puja/Dassehra

En ti-dages fest. Nogle steder kaldes de første ni dage for Navaratri og Durga Puja, mens den 10. dag kaldes Dassehra. Andre gange kaldes hele perioden for Dassehra. I festen fejres især Durga, men også Lakshmi, Vishnus hustru, der forbindes med skønhed, lykke og rigdom og Sarasvati, guden Brahmas hustru, der forbindes med kunst, litteratur og videnskab kan dyrkes i løbet af festen. Det er almindeligt, at tamiler såvel som andre hinduer holder en individuel faste i denne periode. En fælles fest i lejede lokaler finder ofte sted på 10. dagen. Her fejres Durga, Shivas hustru og sakti , dvs. kosmiske "energi". Hun fejres som dæmondræberen i almenhed og specielt som den, der dræbte dæmonen Mahisha. Festen holdes samtidig til minde om helten Ramas sejr over dæmonen Ravana, en begivenhed, der er beskrevet i eposet Ramayana, som læses højt i hele perioden.

Divali (eller Deepavali)

"Lampernes fest". En lysfest og også en slags nytårsfest. Man renser husene og iklæder sig nyt tøj, smykker husene med lamper, og som ved mange andre hindufester går man rundt med fakler og skyder fyrværkeri af. Festens karakter af nytårsfest viser sig også ved, at man afslutter gamle regnskaber og mener, at nye investeringer med held kan foretages netop nu. Det anses for en gunstig tid for indgåelse af ægteskaber, også fordi gudinden Lakshmi og Vishnu ifølge myterne indgik deres ægteskab på denne tid. Tamilerne fejrer denne fest under navnet Vilakadu.

Pongal/Pongul (eller Mahasakranti)

Endnu en nytårsfest, men typisk sydindisk. Den holdes på den første dag i det tamilske år ved vintersolhverv. Det er en glædesfest , hvor man fejrer, at solen vender, og hvor man på forskellig vis søger at velsigne afgrøder og dyr. Man går på visitter, udveksler gaver, og et karakteristisk ritual er kogning af ris og risengrød ("pongul" har sprogligt at gøre med "at koge"). Også her indgår festfyrværkeri, og som ved de fleste andre hindu-fester er der sang og musik og særlige danse udført af kvinder.

Krishnas fødselsdag

Fejres ikke af de primært saivittiske tamiler, men af vaisnavaer, dvs. de hinduer, der især dyrker Vishnu eller en af dennes avatarer (f.eks. Krishna). Festen fejres i Danmark med puja i Bharatiwa Mandir (se adresseliste) samt af ISKCON.

Holi

Holi er en af de mest populære hindufester. Den kaldes også 'farvernes fest" og holdes i måneden phalguna (februar/marts). Den varer 1- 4 dage, men kulminerer altid ved fuldmåne. Det er en forårsfest, hvor foråret og de livgivende kræfter fejres.

På selve fuldmånedagen ophæves idéelt set alle tros-, kaste- og kønsskel. Man omfavner hinanden, spiller hinanden små puds og kaster med farvepulver. Bål tændes på gaden, og dæmonkvinden Holika i skikkelse af en dukke brændes. Legenden fortæller, at Holika ville opbrænde sin nevø, Prahlad, i ilden, fordi han var en hengiven tilbeder af guden Vishnu. Vishnu kom selvfølgelig Prahlad til undsætning, retfærdigheden skete fyldest og Holika endte på bålet i stedet for Prahlad.

Holi-festen fejres normalt ikke af tamiler, men på forskellig vis af de andre hinduer i Danmark.

Shivratri

En fest, der normalt fejres af tamilerne til ære for Shiva. Shivratri ("Shivas nat") holdes i måneden phalguna (februar/marts); den foregår om natten og varer kun én nat. Ifølge legenderne var det denne nat Shiva ægtede gudinden Parvati. De fleste tilbedere faster og drikker ikke vand natten igennem. Man samles i templet, hvor Shiva-lingam tilbedes ved at den overhældes med en blanding af mælk, yoghurt, honning og rosenvand. Desuden ofres der betelblade, samtidig med at man hele natten synger hymner til Shiva og gentager hans navn med sætningen Om namah Shiva ("velsignet være Shivas navn"). Den, der fremsiger Shivas navn i fuldstændig koncentration og tilbedelse under hele festen, vil, siges det, blive befriet for sin dårlige karma. Når morgenen gryr, vil den mælkeblanding, der blev ofret på Shiva-lingam og i mellemtiden er løbet ned i beholderen under lingam, blive tilsat hakkede mandler og uddelt som prasad.

Shivratri synes hidtil ikke at være blevet afholdt af tamiler i Danmark, fordi den hører til de fester, der skal holdes i et tempel. Det er imidlertid muligt, at også denne fest på tilpasset vis afholdes i visse tamilske hjem, og etableringen af et egentligt tempel i Herning kan også ændre på dette forhold.

Overgangsritualer [top]

De fire overordnede livsstadier kædes sammen med mange mindre overgangsritualer ( samskaras ).

Et samskara- ritual skal forstås som en genfødsel til et nyt livsstadium; personen får en ny og højere status og nye relationer til den omgivende verden. Ritualet fjerner alle defekter fra det livsstadium, man lige forlod og skaber lykkebringende kvaliteter for det kommende. Hver samskara-ceremoni fungerer sammen med de fire ashramas som et trin, der bringer individet nærmere den genfødsel, der fører til befrielse og forening med brahman eller fællesskab med den højeste gud.

Ifølge de mest ortodokse beregninger burde en mand, der tilhører en af de to øverste kaster udføre 40 samskaras i et livsforløb. Almindeligvis opereres der dog "kun" med 16, hvoraf de 8 har forbindelse med moderens graviditet, barnets fødsel og første levetid. Idag er der mindst fire, der overholdes, også blandt de fleste indiske hinduer i udlændighed. De tamilske hinduer afviger en smule (se nedenfor).

De fire obligatoriske samskara knytter sig til de overgange, der også i de fleste andre religioner markeres rituelt:

Fødsel/navngivning:

Namkaran , en navngivningsceremoni, der som regel finder sted , når barnet er 11-14 gammelt.

Mundan samskar, en hårragningsceremoni, hvor man fjerner det sidste urene fra fødslen.Den finder sted, når barnet er 1-2 år gammelt. Alle drengebørn kronrages, mens det afhænger af, hvilken subkaste (jati ) man tilhører, om man lader pigebørn kronrage. Ved kronragningen af drengebørn mener man, at de frigøres fra det kvindelige, sårbare og barnlige, og at intet nu hindrer dem i at vokse op og blive rigtige mænd. Drengebørn fra meget ortodokse præstefamilier lader ofte en lille hårtot, der aldrig klippes af, blive tilbage i nakken.

Vielse/ægteskab

Vivaha , ægteskabsceremonien. Det er den tredje samskara, der bør overholdes, da den er af væsentlig betydning for slægtens og dermed for, at traditionen bliver ført videre. At indgå et ægteskab er det samme som at blive et helt menneske, og den eneste mulighed for lægfolk for at opnå befrielse for både mand og kvinde. F. eks anses en ofring til guderne ikke for fuldbyrdet med mindre begge ægtefæller deltager.

I flere af de hellige skrifter sidestilles kærlighedslivet med familielivet. Kærlighed er det samme som at skabe en harmonisk familie med en stolt fader og tro ægtemand, en lykkelig moder og hengiven og tro hustru, samt et stort antal sunde børn, fortrinsvis sønner. Uden slægtninge vil de afdøde heller ingen ofringer få - en nødvendighed for deres trivsel, mens de hviler i forfædrenes verden.

Man bør dog ikke gifte sig med hvem som helst. Næsten alle ægteskaber er såkaldte arrangerede ægteskaber, hvor forældrene gerne i samråd med en præst , der har kendskab til astrologi, finder en passende brud/-gom inden for samme kaste og med stjernetegn, der harmonerer.

Død/begravelse

Antyesthi , kremationen og de efterfølgende renhedsritualer er den fjerde og sidste af de samskaras, der bør overholdes.

Ligesom fødslen er også døden omgivet af urenhed. Derfor kræves der mange renhedsritualer. Bl.a. skal de, der har været i forbindelse med liget, før det brændes, tage rensende bade. På 3. dagen skal man gå tilbage til ligbålet og samle den afdødes aske for derefter at kaste det i en af de hellige floder i Indien - helst Ganges. I ti dage efter kremationen ofres der dagligt ris-kugler (pindas ) og mælk til den afdøde. Først på tiende dagen har den afdøde nemlig fået en ny krop, så han kan foretage sin rejse til forfædrenes verden. Ofres der ikke til den afdøde, vil han blive et spøgelse (preta ) og hjemsøge familien, der ikke sørgede rigtigt for ham.

Den afdødes familie er derudover i længere tid uren i forhold til det omgivende samfund.

Netop denne samskara er svær at udføre i praksis uden for Indien. Mange hinduer, også tamiler og andre i Danmark, lader den afdøde blive kremeret i et krematorium i Danmark, hvorefter man opsamler noget af asken, som man så sender tilbage til Indien eller Sri Lanka, hvor de afsluttende riter kan udføres korrekt af en professionel og af slægten. Nogle hinduer tager også asken med sig på en rejse til Indien og strør så dér asken i en af de hellige floder.

Renhedsforestillinger og forskrifter [top]

Forestillinger om renhed og urenhed spiller en stor rolle ikke kun i forholdet kasterne imellem, men i det hele taget både i dagliglivet og i ritualerne. Der er derfor også adskillige forskrifter, som enhver rettroende hindu bør overholde.

Således anses den venstre hånd for uren, fordi den bruges i forbindelse med toiletbesøg. Enhver form for ofring og spisning skal derfor foretages med den højre hånd. En menstruerende kvinde anses for uren og kan ikke gå i templer eller nær gudebillederne. Hun vil også nødigt lave mad, eftersom tilberedning af føde næsten altid har et rituelt aspekt.

At opvarte en gæst hører til en af de såkaldte fem store ofringer (Maha yajnas ), som enhver husholder bør foretage. Derfor bør man ikke afslå et tilbud om en kop the, et måltid mad . Ud over at opvarte sine gæster hører læsningen af de hellige skrifter, ofring til guderne, bespisningen af alle former for levende væsener og ofring til forfædrene med til de fem store ofringer. Disse ofringer kan foretages enten direkte via handling, men også indirekte via tanken.

Tilaka (på tamilsk tikka ), som betyder "det guddommelige øje", er en synlig form for hinduistisk tilbedelse. En blanding af sandeltræs-pasta og/eller hellig aske påføres panden over og mellem øjnene. Det er et symbol på, at man har viet sit legeme til bolig for guden og åbner sindet for det guddommelige. Det påføres ofte af en præst med højre hånds tommel- eller ringfinger efter en endt ceremoni.

En sådan tilaka må ikke forveksles med en bindi , som er en rød prik i panden, der bæres af kvinder. Bindi har oprindelig været en markering for gifte kvinder, men bruges nu i alle mulige former og farver af alle kvinder, som pynt og en form for make-up. En sikker markering for gifte kvinder er derimod, at skilningen i håret males rød.

De tamilske hinduer [top]

Adresser [top]

De tamilske hinduer

Mens de kristne tamiler har kunnet besøge de danske kirker (sml. afsnittet om den katolske kirke og adresselisten dér), har de fleste hinduistiske tamiler primært måttet praktisere deres tro i hjemmet og under privat arrangerede satsangs (gudstjenester). I januar 1994 fik tamilerne med hjælp fra en præst fra Sri Lanka indviet det første rigtige tempel i lejede lokaler i Vestergade i Herning. Senere erhvervede man så for egne penge en ejendom på Teglvænget 93, og denne ejendom blev i 1996 indviet til tempel. De seneste år har en gruppe af tamiler arbejdet med planer om at få endnu et tempel i Fredericia, men foreløbig (januar 1999) nøjes man fortsat med at fejre puja i et lejet lokale.

De tamilske hinduer og kristne deltager ikke sjældent i hinandens fester, selv om de ikke til daglig har meget med hinanden at gøre. Mange af de tamilske hinduer er medlemmer af Den tamilske Venskabsforening.

JYLLAND
Herning
Hindu Kulturel Forening
Teglvænget 93
7400 Herning

Kontaktperson:
Krishna Sellaswami (bestyrelsesmedlem og tolk)
Ternevej 1
6900 Skjern
Tlf. 97 35 30 04
Mobiltlf.: 40 14 58 62

(Ved henvendelse til Krishna Sellaswami vil man kunne få oplysninger om møder og fester i Herning samt videre kontakt til fx Fredericia)

ISKCON

SJÆLLAND
ISKCON
Bauneholm
Baunevej 23
Bendstrup
3400 Hillerød
Tlf. 48286446
Fax 48287331
http://www.shamantaka.org/ (ISKCON-International)

Kontaktperson:
Lalitanatha dasa/Leif Asmark Jensen
Samme tlf og fax samt e-mail: Lalitanata.HKS@com.bbt.se

Møder: Der er åbent hus på Bauneholm hver søndag med start kl. 15.00. Gæster hentes af en bil på Hillerød Station mellem kl. 14.45 -15.15.

Bauneholm er ISKCON-DK's hovedkvarter, men ISKCON har også et center i København:

KØBENHAVN
Krishnahuset
Blågardsgade 14,
2200 København N,
Tlf 35 36 28 26.

Møder: Der er åbent hver dag undtagen søndag fra 15.00 til ca. 19.00. Der serveres gratis vegetarmad hver dag 17.00, efterfulgt af foredrag 17.30. Hver lørdag er der festdag, også fra 15.00,

men med musik og foredrag først og middag bagefter (samme program som om

søndagen på Bauneholm)

JYLLAND

Århus
Radio Krishnas bogcafé,
Thorvaldsensgade 32, Aarhus C
Tlf 86 76 15 45

Møder: Som i Krishnahuset i København

Herudover driver ISKCON to restauranter, "Govindas" på Nørre Farimagsgade 82, 1364 Kbh. K , tlf. 33337444, samt "Govindas café", Mejlgade 26,gården, 8000 Aarhus C, tlf. 8618 2330 samt en lokalradio, "Radio Krishna" som sender på (København) 87.6 MHz. og (Århus) FM Nord 106,5 Midt 93,1 Syd 98,7 MHz.

Fra ISKCON kan man rekvirere en omfattende litteraturliste over deres

egne publikationer, inkl. deres tidsskrift "Krishnas Verden".

Øvrige

Gruppen af hinduer, især fra den nordlige del af Indien, der tidligere deltog i aktiviteter og fester organiseret af Vishwa Hindu Parishad - Denmark, har nu (pga. af denne organisations religiøse og politiske ståsted i Indien) ophævet bindingen til den, og samtidig har man erhvervet en ejendom i Skovlunde v. København til brug som tempel og mødested.

Storkøbenhavn

Bharatiwa Mandir (Det Indiske Tempel)
Vieholmen 5
2740 Skovlunde

Kontaktperson:
S.L. Sharma
Rødovrevej 53
2610 Rødovre
Tlf 36 41 50 97
Fax 36 41 39 45

Møder: Søndage kl. 16.00-19.00

# data[].attributes.attachment_link.description
Hinduismen er den ældste og 3. største af de store verdensreligioner. Den har ingen stifter og dens rødder strækker sig tilbage til før det 2. årtusinde f.v.t., og den har udviklet sig ved en sammensmeltning af en lang række religiøse traditioner. Hinduer selv bruger ikke betegnelsen "hinduisme", men taler om "den evige verdensorden", Sanatana - dharma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er omkring 17.000 hinduer i Danmark, og 716 er medlemmer af et af de seks godkendte hindu trossamfund i landet. For mange hinduer er religionspraksis altså ikke noget, der nødvendigvis finder sted i et tempel, men det er en privatsag, som kan udøves i hjemmet

Som den tredje største religion i verden har hinduismen 1 milliard tilhængere, hvilket svarer til 15 procent af verdens samlede befolkning, oplyser analysevirksomheden, Pew Research Center, i en undersøgelse fra 2010.

Hinduisme er den mest geografisk koncentrerede religion i verden, hvor mindre end én procent af hinduer lever uden for Asien og Stillehavsområdet.

Alligevel har hinduer siden 1970'erne fundet vej til Danmark, hvor nu knap 17.000 har bosat sig, oplyser Marianne Qvortrup Fibiger, lektor og ph.d. fra Religionsvidenskab, Aarhus Universietet til religion.dk. Hun påpeger yderligere, at tallet er steget kraftigt de seneste par år, fordi mange indiske hinduer har fået tilladelse til at arbejde her midlertidigt.

Forskellige hinduismer

I modsætning til de andre store verdensreligioner har hinduismen ingen grundlægger, overordnet institution eller et kanonisk helligskrift. Hinduismen kan derfor ikke beskrives som én religion, men snarere som en mangfoldighed, hvilket har fået cand.mag. i religionsvidenskab Heinrich Pedersen til at foreslå betegnelsen hinduismer i bogen Hinduismer i øst og vest.

Hinduisme er et vestligt opfundet begreb, som hinduer ikke umiddelbart anvender om sig selv. Mange hinduer bruger i stedet betegnelsen sanatana dharma (den evige lære) om deres tro, da den henviser til hinduismen som alle religioners fælles udgangspunkt.

At hinduismen er så nuanceret betyder, at religionen kommer til udtryk forskelligt hos hinduer, også i Danmark. Det ses blandt andet i deres daglige religiøse liv, fortolkning af hindubegreber og afholdelse af højtider.

Hinduistiske højtider i Danmark

I de hindudominerede lande, Indien, Nepal og Mauritius, er kalenderen fyldt op med hinduhøjtider året rundt. Typisk fejres disse fester både i templer og byer med store optog, der sprudler af fyrværkeri, lys og farver.

For hinduer i Danmark kan det dog være svært at dyrke disse religiøse fester, blandt andet fordi nogle af festerne skal fejres i de rigtige templer af en højtuddannet præst ( pandit). En hindupræst kan både være fuldt uddannet i Indien, være oplært af sin far eller blot varetage puja, fordi han er brahmin. Overordnet er der i Danmark kun 5-7 hindupræster, oplyser Marianne Qvortrup Fibiger.

Derudover er der ikke templer tæt på, hvor alle bor. Mange hinduer afholder derfor festligheder og traditionelle arrangementer derhjemme med tilhørende faste og vegetarmad, heriblandt de populære hinduhøjtider: Divali (lysets fest), Pongal (høstfest) og Holi (farvernes fest).

Så mange hindu-trossamfund er der i Danmark

Blandt de godkendte hindu-trossamfund i Danmark er tre af dem klassisk-hinduistiske. Det største er Brande Hindu Menighed, som i 2010 havde 200 medlemmer. Templet benyttes primært af tamiler som et religiøst ståsted, men også som mødested for venner og familie. Når familierne besøger templet, bruges de første 15 minutter på bøn og velsignelse, hvorefter tiden går til socialt samvær.

De to andre er Danmarks Hindu Kultur Aktivitets Center (125 medlemmer) i Fredericia og Bharatiya Mandir (100 medlemmer) i Skovlunde ved København.

Derudover er der tre trossamfund, som er en del af de hinduistisk-inspirerede grupper, der siden 1960erne har tiltrukket folk i Vesten: Et af disse trossamfund er Brahma Kumaris (døtre af Brahma), som har 41 medlemmer, og tallet er voksende. Organisationen har eksisteret i Danmark siden 1984 og administreres primært af kvinder - i Aarhus-afdelingen er lederen dog en mand. Kurser i Raja Yoga-meditation og personlig udvikling udbydes gratis, og derudover afholdes fællesmeditation to gange dagligt i centrene i København og Aarhus.

Herudover findes Sathya Sai Baba (200 medlemmer i år 2000) og ISKCON (Hare Krishna) (50 medlemmer), som begge ligger i København.

De srilankansk-tamilske hinduer

Størstedelen af hinduer i Danmark er fra Sri Lanka, i alt med cirka 10.000 personer. Srilankansk-tamilske hinduer hører oftest til retningen shaiviti, der sætter guden Shiva øverst. De mener, at templet er det eneste sted, hvor man kan komme i direkte kontakt med guderne og få et syn af dem ( darshana). Af den grund lægger de stor vægt på en korrekt udførelse af puja (gudstjeneste) dér.

De srilankansk-tamilske hinduer samles i templerne i Brande, Herning og Storkøbenhavn ved større religiøse fester og arrangementer.

De nordindiske hinduer

Resten af de etniske hinduer i Danmark stammer fra Nordindien. Der er omkring 3000 nordindiske hinduer i landet, hvoraf de fleste bor på Sjælland. Størstedelen af dem tilhører retningen vaishnava, som har guden Vishnu som den øverste af alle guder.

I modsætning til srilankansk-tamilske hinduer har templet ikke helt samme funktion for de nordindiske hinduer. Templet er for de nordindiske hinduer et sted, hvor der skabes de bedste rammer for en puja, men for de fleste er religion en privatsag, der sagtens kan udøves i hjemmet. Mange nøjes med at have et gudebillede hængende, mens andre beder op til to gange om dagen ved deres lille husalter ( mandir).

ISKCON

Foruden de to etniske hindugrupper i Danmark, består en tredje gruppe hovedsageligt af etniske danskere. Gruppen, der går under navnet ISKCON (Det Internationale Selskab for Krishna-bevidsthed), kom til Danmark i slutningen af 1970erne og kendes også som Hare Krishna-bevægelsen.

ISKCON er en forgrening inden for en af hinduismens største traditioner ( vaisnava-bhakti), og organisationen har Krishna som den højeste gud. Foreningen udgiver månedsmagasin, afholder foredrag, offentlige arrangementer og har sin egen radiostation. Derudover holder den åbent hus hver søndag kl. 15 i templet i Vanløse, hvor der synges Hare Krishna-mantra, holdes oplæg og serveres vegetariske retter.

ISKCON har tilknyttet cirka 50 personer, der enten bor for sig selv eller lever sammen i et klosterfællesskab i Vanløse. Derudover er der tilknyttet 450-500 personer, som deltager i dele af ISKCONs pujaer i både København og Aarhus.
Kilder: Marianne Q. Fibiger, De srilankansk-tamilske hinduer i Danmark, 1999 (Ph.d.-afhandling), CSR, www.teo.au.dk, www.krishna.dk, www.brahmakumaris.dk

Alle tal og statistikker er baseret på Center for Samtidsreligions (CSR) oversigt over religion i Danmark 2011

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er omkring 17.000 hinduer i Danmark, og 716 er medlemmer af trossamfund i landet. For mange hinduer er religionspraksis altså ikke noget, der nødvendigvis finder sted i et tempel, men det er en privatsag, som kan udøves i hjemmet.