# data[].attributes.body
Uppgift 1.
Spontana tankar-Oroväckande hur mentalt friska människor kan påverkas så negativt och kraftigt av makt. Ett obehagligt experiment som kan förklara mycket i samhället.

Moraliskt okej?- Egentligen inte, men användbar forskning. Trots inhumanitet och brist på moral är experiment såsom detta och Milgrams tidigare nödvändiga.

Hur kan man med hjälp av socialpsykologin som förklaringsmodell förklara utfallet på experimentet?-
Haloeffektens påverkan på en individ var tydlig i Stanford experimentet. Fångvakterna behandlade fångarna som om de var mindre värda människor som saknade "kompetens" bara för att de hade blivit lottade till fångar. Trots att väktarna lika gärna kunde valts till fångar.

Även tecken på åskådareffekten yttrade sig i experimentet då ingen av vakterna sa ifrån. Samtliga vakter infann sig i deras nya roll och reflekterade inte över den faktiska situationen. Detta är en vanlig effekt i liknande situationer

Uppgift 2.
Blind lydnad inte vägen till ondska
1. Vi tror att ondska kan framkallas i vem som helst. De flesta vill inte skada någon men skulle heller inte vägra om någon beordrade dem. Samtidigt så tror vi att order från en högre auktoritet kan orsaka att individen lyder i syftet att skydda sig själv.

2. Vi-och-dem känslan spelar en stor roll i en situation som detta. Om individen identifierar sig med den överlägsna gruppen så följer hen självmant gruppens beteende och hur gruppen agerar. Alltså, gruppen följer ledaren i hög grad. Rädslan för att sticka ut ur gruppen kan jämföras med dagens normpräglade samhälle. Det är ett fåtal som bryter de negativa normerna eftersom de flesta blint följer det som anses normalt inom sin grupp.

# data[].attributes.body
Spontana Tankar- Oroväckande att man som människor kan förlora sitt morailska tänkandet under vissa omständigheter och att man lyder en auktoritet utan att ifrågasätta. Hur kan man går så långt på grund av att det är ett experiment.

Moraliskt okej??-  omoraliskt men samtidigt nödvändigt. Ett utnyttjande av människor för att nå vetenskapliga resultat genom att påverka människor psykiskt.

Hur kan man med hjälp at socialpsykologin som förklaringsmodell förklara utfallet på experiment?
Haloeffekten - vi tror att haloeffekten kan ha påverkat deltagarna (fångvakterna). Genom ordet makt byggs deras auktoritet på då makt ofta associeras med hög status och någon man ska följa. I och med den förstärkta bilden av auktoritet ville vakterna visa deras hängivenhet till maktinnehavarna som i detta fall var experimentledaren.

Vakterna fick en vaktklädsel och med glasögon så de dolde sina ögon vilket ledde till att vakterna såg allt medan fångarna inte fick se ögonen som enligt oss visar känslor. Detta ledde till att vakterna kunna avskärma sig från sin mänsklighet och försatte fångarna i ett underläge som kan ha varit en anledning till det hårda förhållandena som blev.

Åskådareffekten - En av vakterna tog initiativet att utnyttja sin maktposition vilket tillät de resterande vakterna att agera på samma sätt. Vi tror att de här är en stor anledning till att situationen blev som den blev. När en vågade visa makt genom tortyr kände de andra att det kunde följa samma väg. De kan också påverkas av yttre faktorer so social status, etnicitet, jobb, klädsel som påverkas andras uppfattningar så som tillit. Exempelvis som när en man med kostym går över gatan när det är rött följer gruppen med medan en "underklass" person korsar under samma omständigheter ifrågasätter gruppen personen tillåt och väljer att vänta på grön gubbe. Detta visar hur mannens yttre kunde påverka en grupp utan att behöva säga något.

Uppgift 2:
1. Dom lyder order utan att ifrågasätta vad som egentligen sker och vad deras handlingar egentligen gör. Det är förståeligt att man följer en auktoritet vilket man kan se i alla grupper men det är oroväckande hur någon kan få en att handla som man gör.

2. Den andra teorin handlar inte om lydnad utan att man agerar utifrån tron hur en roll ska spelas. I milgrams experiment fick man inga order på hur man skulle bete sig utan rollerna som tilldelades har redan så tydliga direktiv på hur man ska vara och agera. Vi tror att det är haloeffekten och förväntningar som påverkar hur respektive roller agerar. Men också att normer inom de olika rollerna sätter en prägel på hur rollerna ska agera och inte vad som egentligen är moraliskt rätt.

De skapade även en vi-känsla mellan vakerna.

# data[].attributes.body
Spontana tankar - Inhumant, hur kan människor gå så långt i en fiktiv miljö? Sjukt att deltagarna totalt släpper sina normala värderingar endast för att det är ett experiment.

Moraliskt okej - Till experimentets början så tycker vi att det var moraliskt okej i och med att de människor som deltog i experimentet gjorde det frivilligt och visste i princip vad experimentet gick ut på (tror vi iallafall). Och de som anordnade experimentet visste inte heller vad som skulle hända till en början. Men så så situationen utvecklades tycker vi inte är moraliskt okej. När fångarna börjar bryta ihop en efter en så är det inte längre moraliskt okej och experimentet skulle avslutats tidigare. Vi anser att det här experimentet till en början var mer moraliskt okej eftersom auktoriteterna som anordnade experimentet inte styrde och beordrade deltagarna på samma sätt som i Milgrams experiment, utan deltagarna gjorde skapade utgången själva.

Socialpsykologin som förklaringsmodell - Vi tycker att åskådareffekten bäst beskriver utfallet av experimentet. Det eftersom att när en av fångvakterna valde att utnyttja sin auktoritära roll så valde de resterande att följa honom. Gruppen av fångvakter tycktes ha hög konformitet och därför hakade resterande i gruppen på att spela på den auktoritära rollen. Rosenthaleffekten påverkar även det utfallet av experimentet. Det eftersom att begreppet innebär att man har förväntningar på människor vilka kan komma att påverka dem. När de blir tilldelade sina roller så följer de vissa förväntningar som rollern innebär och därför är det mest naturliga att följa de förväntningarna om hur deras roller förväntas att agera.

Ondskan är banal - Vi tycker att tesen kan kopplas samman med Milgrams experiment. Och kan förklaras utav att vi många gånger litar blint på auktoriteter som vi anser är trovärdiga och därför följer deras order. Samtidigt tar människan inte lika mycket eget ansvar och rättfärdigar de handlingar som de utför om det är en auktoritet som gett ordern.

Ondska handlar om roller - Vi tycker att den här tesen kan kopplas samman med Stanford experimentet. Tesen beskriver väldigt bra en faktor till varför utfallet av experimentet blev som det blev. Även självuppfyllande profetia kan appliceras på experimentet då de tar sig olika roller som redan innan har förväntningar på sig.

# data[].attributes.body
-Spontana tankar: det är sjukt att likvärdiga personer med samma förutsättningar från början blir så olika. Intressant att se hur den tilldelade makten utnyttjas när det kunde varit en själv som blivit lottad att bli fånge. Man tänker inte på hur det man säger påverkar en människa men när flera går ihop och säger samma sak påverkar det den utsatta starkare. Även fastän det hela var ett experiment vilket alla visste så  fick folk breakdowns och mådde dåligt.

-Moraliskt okej?
Det var moraliskt från början men det hade behövts restriktioner för att det inte skulle spåra. En människa ska inte behöva brytas ned för vetenskapens syfte samtidigt som alla var med på det från början. Man visste att det var ett experiment och alla deltog på lika villkor. Däremot visste ingen hur långt det skulle gå och någon skulle ha avbrutit det i tid, innan någon bröt ihop. Då deltagarna i Stanfordexperimentet ändå visste vad det handlade om är det mer moraliskt okej än Stanley Milgrams lydnadsexperiment där deltagarna fördes bakom ljuset. I lydnadsexperimentet såg inte deltagarna själva processen; kan ha lett till att så pass många kunde slutföra experimentet då de inte såg när stötarna "utfördes". I Stanfordexperimentet kunde man däremot se hur den andra halvan påverkades men eftersom alla blev tilldelade roller så kan man lätt ha trott att fångarnas mental breakdowns var en del av skådespelet och därefter kunde de fortsätta. Vakternas solglasögon kan liknas med väggen i Stanleys experiment då det blev som ett skyddande objekt. När vakterna tog på sig solglasögonen tog de även på sig rollen som vakt. Solglasögonen gjorde det alltså enklare att agera så som de gjorde mot fångarna. På samma sätt som i Milgrams experiment där väggen gjorde det enklare att utföra experimentet än om de hade sett personen som skulle få stötarna. Där tar man också på sig en roll - rollen som lärare som ska ge eleven straff i  form av elektriska stötar.

-Socialpsykologin som förklaringsmodell
Åskådareffekten: Om en vakt gör något man tycker är för mycket ingriper man inte för man tänker att någon annan (experimentledarna) tar ansvaret. Man fortsätter spela med. Man vill som vakt inte sticka ut från sin grupp (de andra vakterna) och därför agerar som man gör och säger inte ifrån när man ser att andra människor lider.
Hög konformitet: Samma sak gäller här precis som för åskådareffekten - man vill inte sticka ut från sin grupp. Man har svårt att säga emot då man inte vill avvika från gruppen, för då blir man sårbar och ensam. De vakter som är mest auktoritära har hög status och makt vilket gör de andra vakterna underlägsna och känner att de inte kan säga ifrån då risken finns att de blir uteslutna och utsatta av resten av gruppen. Grupptrycket gör så att man gör det som gruppen vill istället för att lyssna på sig själv.
Självuppfyllande profetia: Vakterna har förväntningar på fångarna och vice versa; leder till att vakterna agerar så de tror att det är förväntat av dem och detsamma gäller för fångarna. Man går in i en roll, det blir inte en själv som utför det hemska utan vakten. De har även experimentledarens förväntningar på sig och det kan också vara en orsak till varför de agerar som de gör.
Vi och dom: Extremt tydligt i detta experiment. Det känns från vårt perspektiv som att vakterna är "vi" - de är dem auktoritära och har all makt och kan utnyttja denna medan fångarna blir "dom" - maktlösa. Vakterna känner en stark vi-känsla och uttrycker detta genom att bestraffa fångarna kollektivt.

# data[].attributes.body
Spontana tankar: Det känns läskigt att människor kan gå så pass långt, overkligt. Det känns inte som att vakten dom intervjuade ångrade sig. Vi anser att experimentet visar hur svårt det är att gå emot en auktoritär.

Moralisk OK? Nej. Ingen av experimenten är moraliskt okej, men Stanfordexperimentet tar mer fysisk skada än Milgrams lydnadsexperiment. Vi tycker att dom borde stoppat experimentet tidigare när dom såg att det gick för långt, så fort någon person skadas psykiskt eller fysiskt har det gått för långt. Experimentledarna borde avbrutit experimentet när de insåg hur långt vakterna var villiga att gå och såg hur fångarna bröts ner psykiskt. Det påverkar deras framtida liv, de kommer alltid ha med sig detta.

Socialpsykologisk förklaring:
Åskådareffekten kan tillämpas som förklaringsmodell, det fanns flera vakter vilket gjorde att ansvaret spreds ut mer. I den här vaktgruppen var det hög konformitet, de ville inte avvika från gruppen och påverkades därför att göra saker de kanske inte ville. Åskådareffekten och den höga konformiteten spelar tillsammans för att få vakterna att utföra saker de annars kanske inte skulle. De tog bort fångarnas sociala identitet genom att ta bort deras  namn och ge dem nya kläder, vilket gör vakterna mindre benägna att hjälpa till eftersom de inte känner igen sig i fångarnas tillstånd. Vakternas nya uniform, med solglasögon, handklovar och andra saker som visade på makt, byggde på deras känsla av att de hade högre status än fångarna och skiljde deras sociala identiteter åt ytterligare.

Det uppstod en tydlig vi och dom känsla genom att de blev indelade i olika formella grupper med starka avgränsningar. De flesta människorna har en tanke om hur en vakt och en fånge bör vara och personerna i experimentet levde upp till deras tilldelade roller. Inom vaktgruppen anpassade sig vakterna efter gruppens intresse, det började lite lekfullt med lätta order men när de märke att de fick reaktioner ville de fortsätta och se hur långt de kunde gå, vilket gav en stod maktkänsla med allvarsamma konsekvenser.

Fångarna blir exkluderade av vakterna, vilket aktiverar samma del av hjärnan som när människan upplever fysisk smärta.

# data[].attributes.body
Olof är petad.
Spontana tankar -
Vi anser att det skrämmande attänniskor kan behandla andra oskyldiga människor med sådan förödmjukelse.

Moraliskt okej att genomföra ett sådant experiment -
Nej?Det fanns ett syfte med att genomföra experimentet, att studera människan i fångenskap och hur det påverkar ens beteende men vi anser att det gick för långt, experimentet var också senare tvunget att avbrytas. Vakterna utnyttjade deras maktposition.

Jämför med Milgrams lydnadsexperiment -
Tankesättet med de båda experimentet är nästintill detsamma, Milgrams experiment är nästan värst med en dödande stöt medan Stanfordexperimenetet har det värre utfallet där människor kommer till skada både fysiskt och pysikist jämfört med Milgram där människor enbart kommer till skaa psykiskt.

Scialpsykoloign som förklaringsmodell -
Åskådareffekten kunde tydligt ses t. ex när en vakt gick på en fånge och resterande vakter därefter följde efter. Hög konformitet kunde ses hos vakterna i samma sekvens. Social Identitet fanns hos vakterna då de inte ville ses som en av de svaga vakterna.

Haloeffekt; vakterna har en bestämd egenskap - att de ska lyda regler.
Med den bestämda egenskapen generaliseras andra egenskaper utifrån ens erfarenheter. Negativa effekter som exempelvis att vakten är sträng läggs till. Detta är även sk självuppfyllande profetia.

Rosenthaleffekten, att ha förväntningar på andra människor och att det också påverkar dem. Vakterna förväntas vara hårda och stränga och agerar också därefter.

# data[].attributes.body
vilka är dina spontana tankar om det du ser?
svar: på grund av att alla var deltagare i experimentet är det sjukt att människor kan gå så långt på grund av maktkänsla. Att det så snabbt kunde skapa en vi och dom känsla bland människor som har samma utgångspunkt. Man tappade bort sin egna moral och sina egna värderingar. Fängelsevakterna utnyttjade situationen genom överlägsenhet. En vakt började va sträng och åskådareffekten blev påtaglig då de andra vakterna hängde på.

är det moraliskt okej?
svar: Vi anser att experimentet i sig inte är omoraliskt men att utfallet av experimentet blev omoraliskt. De borde ha stoppats tidigare än vid tortyr.
Milgram innefattade ingen fysisk smärta men blev i princip tvingad att utsätta någon för smärta.

Social psykologin:
Åskådareffekten=  vakterna påverkade varandra att behandla fångarna dåligt.
Haloeffekt= en bestämd egenskap som vakterna har är att vara sträng vilket medför andra negativa egenskaper som t.ex. otrevlig, kort i tonen, argsinta etc.
Rosenthaleffekten= förväntningar att vakterna ska vara stränga vilket de också blir, och fångarna som ska vara underlägsna osv.