# data[].attributes.headline
Psykodynamikken anerkender, at et hvert menneske har noget med sig fra fortiden, og dermed bringer det ind i sine relationer. Hvis man overvejende hælder til den psykodynamiske tænkning, anerkender man i mindre grad, at mennesket er i stand til at flytte sig og bryde med sin fortid. Og hvis man arbejder med børn og unge, kan dette være et problem for netop barnets udvikling.Socialpsykologien indtænker roller, grupper og sociale relationer som faktorer den enkeltes liv. Hælder man overvejende til denne psykologi, vil man muligvis indtænke individet som et offer, hvis selvet har det dårligt. “Det er de andres skyld.”

# data[].attributes.subject
Psykodynamikken anerkender, at et hvert menneske har noget med sig fra fortiden, og dermed bringer det ind i sine relationer. Hvis man overvejende hælder til den psykodynamiske tænkning, anerkender man i mindre grad, at mennesket er i stand til at flytte sig og bryde med sin fortid. Og hvis man arbejder med børn og unge, kan dette være et problem for netop barnets udvikling.Socialpsykologien indtænker roller, grupper og sociale relationer som faktorer den enkeltes liv. Hælder man overvejende til denne psykologi, vil man muligvis indtænke individet som et offer, hvis selvet har det dårligt. “Det er de andres skyld.”

# data[].attributes.body
- Her gives der mulighed for at ændre ved et barns situation ved at kigge på kontekst og ændre ved faktorer i denne.
- Omvendt, negativt, kan man komme til at overse og glemme respekten for barnets personlighed og autonomi - altså naivt komme til at tænke "når vi ændrer ved x og x faktor, så har vi løst problemet".

# data[].attributes.headline
konsekvenser I mener det kan have at trække på en forståelse af den psykodynamisk inspiredede eller den socialpsykologiske inspirerede

# data[].attributes.subject
konsekvenser I mener det kan have at trække på en forståelse af den psykodynamisk inspiredede eller den socialpsykologiske inspirerede

# data[].attributes.body
Psykodynamisk:
- Man kan være tilbøjelig til at lægge ansvaret fra sig som lærer.
- Man kan hurtig give eleven en bestemt rolle fx. problembarnet, bøllen etc.

Socialpsykologisk:
- Se på barnets adfærd i de forskellige arenaer --> barnets udvikling

# data[].attributes.headline
Konsekvenser ved hhv. den psykodynamisk inspirerede og den socialpsykologiske inspirerede tilgang:

# data[].attributes.subject
Konsekvenser ved hhv. den psykodynamisk inspirerede og den socialpsykologiske inspirerede tilgang:

# data[].attributes.body
Psyko: man fralægger sig til dels ansvaret, da det ikke er dét omkring barnet, der ligger til grund for problemet, men barnet selv. Selve diskursen, der ville hedde, at det er barnet, der har brug for hjælp til noget, og at det er hos barnet problemet og ansvaret ligger. Det kan også virker meget mere uoverkommeligt, da det (som oftest) vil kræve meget mere arbejde at få udredt problemer ud fra denne tilgang.

Social: man kan føle sig magtesløs, da man muligvis kan forsøge at ændre noget, man selv har med at gøre, men fordi det handler om SÅ mange konstruktioner omkring barnet, kan det være svært med en holdbar helhedsløsning. Det kan være svært at skulle få f.eks. familie osv. til at indse deres del. Det kan måske være overfladisk.

# data[].attributes.headline
Konsekvenser ved den Psykodynamisk tilgang: 

# data[].attributes.subject
Konsekvenser ved den Psykodynamisk tilgang: 

# data[].attributes.body
Kan have en tendens til at læren viger fra ansvaret, og begrunder den enkelte elevs adfærd uden et helhedssyn

Konsekvenser for den socialpsykologiske inspirerede tilgang:

Her er det relevant at kigge på adfærden i de forskellige arenaer, for at se på barnets udvikling af selvet.

# data[].attributes.body
Man kan hurtigt sætte en elev i en bås, på grund af situationen i hjemmet.
På grund af dette kan kan læreren reagere med en naturlig forsvarsvarsmekanisme, nemlig: Ansvarsfralæggelse.

# data[].attributes.body
Psykodynamisk
- Negativt: man kan som lærer komme til at lægge ansvaret fra sig - "jeg kan ikke ændre på noget - det er jo sådan han/hun er"

- Positivt: kan give et indblik i elevens/barnets selv - en større forståelse - mulighed for at handle

Socialpsykologisk
- Positivt: at man kan være med til at ændre på de sociale omgivelser, som kan være positivt for barnets/elevens udvikling
- Negativt: at fastholde barnet i en position - kan opretholde elevens forståelse af sig selv i bestemte situationer

# data[].attributes.body
- Man får forståelse for barnets historie og adfærd.
- Som lærer kan man have tendens til at ligge ansvaret på forældrene, og ikke påtage sig ansvaret for barnets positive udvikling

Socialpsykologisk:
-Man får forståelse for barnet i fællesskabet, og hvilken position han/hun er sat i.
-Har forskellige måder at optræde på, i forskellige arenaer, dermed er der ikke et entydigt svar eller billede.

# data[].attributes.body
Psykodynamisk opfattelse af selvet:
- man lægger ansvaret over på fortiden, og gør problemet til en del af barnet/eleven selv.

Socialpsykologisk opfattelse af selvet:
- ved at se på eleven i relation til andre, er det også nemt at overse de faktorer, der ikke kan gøres noget ved, men er en del af den person barnet/eleven er blevet igennem sin levetid.

# data[].attributes.body
Psykodynamiske tilgang til selvet:

- Fralæggelse af ansvar fra skolens/aktørs side.
- "Give op på forhånd". Ifølge Freud er barnet igennem udvikling ved 6 års alderen. What to do?

Socialpsykologiske tilgang til selvet:

- Ansvar for at kunne gøre noget for det enkelte individ i egen kontekst.
- Se barnet i forskellige kontekster og finde ud af, hvor det "går galt"/"hvor det går godt. (Huske at se barnet i flere arenaer. (Bronfenbrenner).

# data[].attributes.body
Psykodynamisk tilgang:

- Hvis der opstår et problem, kan man som lærer være tilbøjelig til, at fralægge sig ansvaret. Begrunde ud fra elevens måde, at være på i stedet for et helhedssyn.

Socialpsykologisk tilgang: - Hvis man glemmer, at se på hvordan eleven agerer i forskellige arenaer og kun har én opfattelse af elevens ageren i klasserummet, er det svært at finde løsninger og dette kan fastlåse eleven i en bestemt position.

# data[].attributes.body
- Man lægger ansvaret fra sig ved at finde grunden til problemet i fortiden.
- Man kan komme til at lægge ansvaret fra sig.

Socialpsykologisk:
Man kan overse nogle vigtige kilder til hvorfor barnet reagerer som det gør.

# data[].attributes.body
Psykodynamisk
- Der kan være risiko for at fralægge sig ansvaret  - barnets ageren kommer fra opvæksten
- Se barnets udvikling "kun" komme fra barnet selv og dets baggrund
- Barnet kan blive sat i "bås".
- Ikke se det som en mulighed at prøve nye sociale konstruktioner som gavn for barnet/eleven

Socialpsykologisk
- Kun se de sociale sammenhænge som vigtige ift barnets udvikling af selvet.
- Ikke ses som individer, men mere aktør/roller

# data[].attributes.body
-tilbøjelig til at lægger ansvaret fra sig
- man kan fastsætte barnet i en bestemt rolle
- kan bruge den til at

socialpsykologisk:
- ser barnet ud fra en helhed / ud fra flere perspektiver
- tager (delvist) ansvaret for, hvordan barnet agerer i sin undervisningen
- mange grunde til at, barnet agerer som det gør

# data[].attributes.body
- Man har en dybere forståelse for barnets personlighed og "bagage" og hvad der er på spil i sociale sammenhænge. Som lærer betyder det, at man har en respekt for barnets selv's autonomi.
- Omvendt, mere negativt, giver det ikke meget mulighed for at ændre ved barnets personlighed, så "er" barnet bare som det er. For en lærer vil det i et eller andet omfang betyde, at man fralægger sig ansvaret for barnets udvikling.

# data[].attributes.headline
Konsekvenser ved den Psykodynamisk tilgang: 

# data[].attributes.subject
Konsekvenser ved den Psykodynamisk tilgang: 

# data[].attributes.body
- "Ansvarfralæggelse" i skoleregi "det skyldes opvæksten" eller "det må hjemmet tage sig af"

Konsekvenser ved den socialpsykologiske tilgang

- At anskue barnet ud fra dets socialekontekst, måske bunder problematikken i barnets selv, som ikke vil forbedres af de socialekontekster. Altså får man ikke bearbejdet og støttet barnet ud fra det egentlige behov, som kan bunde i noget opvækstorienteret eller traumer fra barndommen.