# data[].attributes.headline
Kui presidenti ei valita kolmandas hääletusvoorus?

# data[].attributes.subject
Kui presidenti ei valita kolmandas hääletusvoorus?

# data[].attributes.body
Kui Vabariigi Presidenti ei valita ka kolmandas hääletusvoorus, kutsub Riigikogu esimees ühe kuu jooksul Vabariigi Presidendi valimiseks kokku valimiskogu.

# data[].attributes.headline
Kas on võimalik teda kriminaalvastutusele võtta?

# data[].attributes.subject
Kas on võimalik teda kriminaalvastutusele võtta?

# data[].attributes.body
Vabariigi Presidenti saab kriminaalvastutusele võtta ainult õiguskantsleri ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.

# data[].attributes.body
Ametisseastumisega lõpevad Vabariigi Presidendi volitused ja ülesanded kõigis valitavates ja nimetatavates ametites ning ta peatab ametisoleku ajaks oma erakondliku kuuluvuse.

# data[].attributes.headline
Kui  president ei saa oma ametikohustusi täita üle kolme kuu järjest?

# data[].attributes.subject
Kui  president ei saa oma ametikohustusi täita üle kolme kuu järjest?

# data[].attributes.body
Kui Vabariigi President ei saa oma ametikohustusi täita üle kolme kuu järjest või kui tema volitused on enne tähtaega lõppenud, valib Riigikogu neljateistkümne päeva jooksul uue Vabariigi Presidendi.

# data[].attributes.body
1. peatuvad tema volitused Riigikogu liikmena.
2.  ei ole õigust Riigikohtu nõusolekuta välja kuulutada Riigikogu erakorralisi valimisi ega keelduda seadusi välja kuulutamast.

# data[].attributes.body
Kui Vabariigi President on  võimetu oma ülesandeid täitma või ei saa ta neid seaduses nimetatud juhtudel ajutiselt täita või on tema volitused enne tähtaega lõppenud, lähevad tema ülesanded ajutiselt üle Riigikogu esimehele.

# data[].attributes.headline
Millal Vabariigi Presidendi volitused lõpevad?

# data[].attributes.subject
Millal Vabariigi Presidendi volitused lõpevad?

# data[].attributes.body
1) ametist tagasiastumisega;
2) teda süüdi mõistva kohtuotsuse jõustumisega;
3) tema surma korral;
4) uue Vabariigi Presidendi ametisseastumisega.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kell 14.40 saabusid presidendid riigikogu hoone esisele platsile, kus presidente tervitasid Vahipataljoni aukompaniid.

Kell 15 algas riigikogu istung, kus Toomas Hendrik Ilves pidas . Seejärel andis valitud president Kersti Kaljulaid ametivande, talle pandi kaela ametikett ning ka tema pidas .

Kaljulaid valiti presidendiks riigikogus 3. oktoobril toimunud valimistel, kus tema poolt hääletas 81 saadikut.

Allikas: BNS

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaljulaid andis riigikogu ees ametivande - fotod ja video

# data[].attributes.attachment_link.description
Kell 14.40 saabusid presidendid riigikogu hoone esisele platsile, kus presidente tervitasid Vahipataljoni aukompaniid. Kell 15 algas riigikogu istung, kus Toomas Hendrik Ilves pidas . Seejärel andis valitud president Kersti Kaljulaid ametivande, talle pandi kaela ametikett ning ka tema pidas . Kaljulaid valiti presidendiks riigikogus 3. oktoobril toimunud valimistel, kus tema poolt hääletas 81 saadikut.

# data[].attributes.body
Vabariigi President valitakse ametisse viieks aastaks.
Kedagi ei tohi valida rohkem kui kaheks ametiajaks järjestikku.

# data[].attributes.headline
Kes võib kandideerida, et saada presidendiks?

# data[].attributes.subject
Kes võib kandideerida, et saada presidendiks?

# data[].attributes.body
Vabariigi Presidendi kandidaadiks võib seada sünnilt Eesti kodaniku, kes on vähemalt nelikümmend aastat vana.

# data[].attributes.body
Vabariigi Presidendi valib Riigikogu või valimiskogu.'
------------------------------------------
Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel. Igal Riigikogu liikmel on üks hääl.
---------------------------------------Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus.

# data[].attributes.attachment_link.title
VAATA UUESTI: Delfi TV tegi otseülekande presidendivalimistest Riigikogus

# data[].attributes.attachment_link.description
90 parlamendiliiget esitas reedel presidendikandidaadiks Kersti Kaljulaidi, täna pärastlõunal sai ta 81 rahvasaadiku poolthääle ning selle tulemusega sai Kaljulaidist esimene Eesti naispresident. Kokku jagati välja 98 hääletussedelit. Kehtetuid sedeleid oli 0, märgistamata 17. Kersti Kaljulaidi poolt hääletas 81 parlamendisaadikut. - DELFI

# data[].attributes.body
1) esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises;
2) nimetab ja kutsub tagasi Vabariigi Valitsuse ettepanekul Eesti Vabariigi diplomaatilised esindajad.
3) kuulutab välja Riigikogu korralised valimised ja  erakorralised valimised.
4)  algatab põhiseaduse muutmist.
5) vabastab süüdimõistetuid nende palvel armuandmise korras karistuse kandmisest või kergendab karistust;

# data[].attributes.body
Vabariigi President on Eesti riigipea.