# data[].attributes.body
Kopi udleveres

# data[].attributes.attachment_link.description
"Vil du med en tur til Happelappeland?" er et pædagogisk værktøj, hvor udviklingsprocessen sættes i fokus, og hvor der leges med bagtanke.

# data[].attributes.body
Lave børnebog og fremlægge den

# data[].attributes.body
Lave børnebog

# data[].attributes.body
Det lille barns udvikling

# data[].attributes.body
Sundhed

# data[].attributes.body
Introduktion
Se padlet 1

# data[].attributes.body
1. afsnit 1900-1910
Forskellige historiske afsnit om familien og børnenes vilkår i dk.

# data[].attributes.body
Bruges som dagens sange, nogle af teksterne findes i sangmappen under "diverse"

# data[].attributes.attachment_link.description
Sang 1 af 7 fra Sangskattekisten Sangskattekisten er et musikalsk sprogstimuleringsprojekt udviklet af Aarhus Musikskole i samarbejde med Børn & Unge, Aarhus Kommune. Om Musikvideoerne Sangene er indspillet i Finland Studio, Aarhus i maj 2014.

# data[].attributes.body
Ekstra læsestof             kap. 9' "Sundhed og livsstil"
s.98 - 113

# data[].attributes.body
s. 176 - 18
Spædbarnet
Vuggestuebarnet
Grov og finmotorik
Sanserne

# data[].attributes.body
Kopi udleveres

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi er dybt afhængige af vores sanser, for det er gennem dem, vi forholder os til den verden, vi lever i. Gode muligheder for leg, udfoldelse og samvær er med til at styrke sanserne og give vores børn et liv med glæde, energi og gå på mod.

Når vi bliver født, er alle sanser i brug. Når det lille barn lægges til mors bryst, aktiveres alle 7 sanser. Barnet lugter mor og mælk (lugtesansen), berøring hud mod hud (følesansen), smagen af mælk (smagssansen), lyden af mors stemme (høresansen), øjnene er åbne (synssansen), ligger ned og op at bøvse (balancesansen), sutter mælken i sig (muskel- og ledsansen). Den tætte fysiske kontakt med mor, når barnet får mad, hører til de første oplevelser af nærhed, varme og kropskontakt og er grundlæggende for al senere udvikling.

Føle-, balance-, muskel- og ledsansen udvikles allerede i fostertilstanden, hvor barnet skvulper trygt og godt i mors mave og vænner sig til konstant berøring og tryk fra fostervandet og mors organer. Disse tre sanser er de grundlæggende sanser, og sørger for at vi kan holde os oprejst mod tyngdekraften, og det er netop det, babyer skal lære det første år.

Alle sanser samarbejder med hinanden og er afgørende for, hvordan det enkelte barn bevæger og udvikler sig. Udvikling af sanser og udvikling af bevægelser er nært forbundet og fungerer med stor afhængighed af hinanden i løbet af barndommen

Følesansen (den taktile sans) er grundlæggende for hele den sansemotoriske udvikling. Det er igennem den, at barnet "mærker verden" og finder tryghed. Berøring virker beroligende og har betydning for barnets følelse af tryghed. Følesansens store betydning for barnets trivsel er ikke noget vi, som forældre, tænker så meget over. Når barnet græder, tager vi det op, trøster og nusser det og rører det med beroligende bevægelser.

Vi føler med huden, og vi føler dybere inde i kroppen. Huden registrerer varme, kulde, berøring og smerte. Den dybere liggende følesans er forbundet med muskel og ledsansen og fortæller om de dybere påvirkninger, der kommer udefra - f.eks. når vi får et knus. Hos det lille barn under 1 år er følesansen koncentreret omkring tungen og læber, i håndfladerne og på fødderne. Alt hvad de får fat i puttes i munden, for på denne måde at danne sig et indtryk af tingene.

Balancesansen (vestibulære sans) sidder i det indre øres labyrint og består af tre små knogler - hammer, ambolt og stigbøjle. Den fortæller os, om vi sidder, går, har hovedet op eller nedad. Er balancesansen ikke i orden betyder det, at vi bliver svimle og kan få kvalme. Når børn bliver køresyge skyldes det ubalance mellem det de ser og de oplysninger, der kommer fra balancecentret til lillehjernen. Børn, der har væske i ørerne, kan opleve ubehag ved for kraftig stimulering af balancesansen.

Muskel- og ledsansen (kinæstetiske sans) fortæller via sanseceller om f.eks. en arm er bøjet eller strakt, kaldet kropsbevidsthed, sidder inde i muskler og led og fortæller hjernen, hvornår og hvordan muskler og led trækker sig sammen i forhold til hinanden. Muskelsansen udvikles, når barnet bevæger sin krop. Ved at vippe, rokke og snurre rundt lærer barnet at genvinde balancen ved at spænde op i musklerne og trække kroppen i balance igen. Sidder barnet f. eks i en skråstol, får det ikke brugt nakke og rygmusklerne tilstrækkeligt. Muskel og ledsansen og balancesansen bliver ikke aktiveret, som det sker, når barnet ligger på maven og bevæger sig frit.

Smagssansen stimuleres gennem smagsløgene. Den første smag, barnet lærer at kende, er mælk, som er sødt. Senere når det lærer at spise mange forskellige ting, lærer det bittert, surt og salt osv. Ved at sidde med ved bordet sammen med familien, får barnet lyst til at smage nyt og derved udfordre sine smagsløg.

Lugtesansen er knyttet til sanseceller, der sidder i næsehulen og er forbundet med det limbiske system i hjernen, hvor også vores følelser og hukommelse sidder. Vi genkender forskellige dufte, som har tilknytning til vores barndom. Det kan være duften af mormors hjemmebagte boller eller duften af en bestemt blomst.

Høresansen er tæt knyttet til balancesansen. Det betyder, at kroppen giver sig til at danse, når den hører musik. Allerede i fostertilværelsen har barnet hørt mors stemme og andre lyde uden for maven. Disse lyde kan, efter fødslen, virke beroligende på barnet. Spædbørn foretrækker at lytte til kendte stemmer frem for andre lyde. Kører TV eller radio konstant, hører barnet ikke de voksne tale, og det kan forsinke den sproglige udvikling.

Synssansen er den af barnets sanser, der er svagest udviklet ved fødslen, men den udvikler sig meget hurtigt. Øjenkontakten er en måde barnet viser, om det vil i kontakt med et andet menneske eller ej og det er vigtigt i samspillet med andre. Når barnet rækker ud efter et stykke legetøj, er det øje-håndkoordination, der trænes. Samtidigt pirres barnets nysgerrighed, når der er noget spændene, det kan få øje på og gerne vil have fat i. Synet bruges også til at orienterer sig og koordinere sin krop i forhold til omgivelserne, f.eks. når det skal lære at kravle under et bord.

Gennem leg får barnet de sanseindtryk fra kroppen og tyngdekraften, som er nødvendige både for den motoriske og følelsesmæssige udvikling. Det er sanseindtrykkene, som gør legen sjov. Barnet morer sig over, at se ting der bevæger sig, at høre på toner og lyde, at rode i sand, at føle på forskellige ting - alt sammen noget, der stimulerer sanserne. Jo mere barnet udforsker desto mere stimuleres sanserne. Jo mere varieret legen er desto mere bidrager den til barnets udvikling.

Livet igennem udvikles og vedligeholdes vore sanser, gennem de stimuli vi får.

Al stimulation af barnet skal ske i samarbejde med barnet. Det gælder om at iagttage barnets reaktioner, lytte til dets signaler og respektere, når det har fået nok og det trænger til ro. Vi voksne kan i vores iver komme til at overstimulere, så barnet bliver uroligt, fordi det får for mange indtryk.

Her er nogle forslag til, hvorledes de enkelte sanser kan stimuleres. Ofte stimuleres flere sanser på en gang.

Smag

Få lov til at putte fingre og ting i munden. Tilbydes mange forskellige smagsoplevelser

Lugt

Udfordres i at lugte til forskellige ting

Høre

Tale almindeligt til barnet, sætte ord på verdenen, læse højt, synge, spille, gå på opdagelse, lytte

Syn

Øjenkontakt, ting i bevægelse, farver, figurer, fortælle hvad I ser

Føle

Hud til hud kontakt, berøring med forskellige materialer og legetøj med hænder og mund (de første mange måneder), mad af forskellig konsistens

Balance

Ligge på maven, trille/rulle, krybe, kravle, gynge, snurre, gå, cykle

Muskler og led

Række ud efter ting, kravle, trække sig op ved egen kraft, give barnet lov til at hjælpe til f.eks. med huslige ting.

Relaterede artikler fra samme kategori

# data[].attributes.attachment_link.title
De 7 sanser - udvikling og stimulation - Far, Mor & Børn

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi er dybt afhængige af vores sanser, for det er gennem dem, vi forholder os til den verden, vi lever i. Gode muligheder for leg, udfoldelse og samvær er med til at styrke sanserne og give vores børn et liv med glæde, energi og gå på mod.

# data[].attributes.body
afsnit 1

# data[].attributes.attachment_link.title
U-turn - Et liv uden piller? (1:9) | TV | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan man træne og spise sig rask? Chris MacDonald og DR1 følger en gruppe syge danskeres kamp mod den alvorlige sygdom, type 2 diabetes. Over et år skal de seks personer lave en uvending i deres liv og følge en nøje planlagt livsstilsændring med sund mad, daglig motion og bedre søvn.