# data[].attributes.body
1. Etsi uutinen hengitysilmaan liittyen. Valitse uutinen, jota ei jo ole tähän padlettiin lisätty (ennen uutisen lisäämistä kannattaa päivittää sivu vielä kerran). Ota siitä kuvakaappaus tai kopioi linkki, jonka lisäät tähän.
Yritetään saada uutiset aikajanalla oikeaan järjestykseen (järjestystä voi muuttaa jälkikäteenkin).

2. Otsikko: Kirjoita uutisesta ylös päivämäärä ja otsikko (tai sen asia tiivistettynä).

3. Kirjoita jotain... (otsikon alle): Kerro onko uutinen terveyden kannalta hyvä vai huono uutinen ja miksi (lue siis uutinen).

4. Lue muiden postaukset läpi. Kerro oma mielipiteesi uutisesta äänestämällä:
- peukku ylös = uutinen on mielestäsi hyvä terveyden kannalta
- peukku alas = uutinen on mielestäsi huono terveyden kannalta.

Jos jää aikaa (tai on luppoaikaa), tarkkaile myös omaa lähiympäristöä ja mieti, mikä siinä on hyvää ja mikä huonoa.

# data[].attributes.body
Tulimyrskyn piinaamassa Sydneyssä asuva Auli Kontkanen: "Hengitysilma on kuin polttaisi 29 tupakkaa päivässä"
21.12.2019
Huono uutinen kai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yli 40 vuotta Australiassa asunut suomalainen on huomannut alueen sään muuttuneen oudoksi ilmastonmuutoksen takia.

76-vuotias Auli Kontkanen on asunut Australiassa 1970-luvulta lähtien. Hän on järkyttynyt ja huolissaan kotikaupunkinsa Sydneyn lähistöllä riehuvista maastopaloista.

- Tilanne on aivan kamala. Tuulet ovat kovia ja paloja on hyvin vaikea pitää kurissa, Kontkanen kuvailee puhelimitse länsirannikon Perthistä, josta hän on juuri palaamassa kotikaupunkiinsa.

Lähes 4,5 miljoonan asukkaan Sydney on Australian suurin kaupunki. Tulipalojen takia alueella on suljettu teitä ja rautateitä. Lisäksi miljoonakaupungin asukkaat kärsivät maastopalojen synnyttämistä suurista ja terveydelle haitallisista savupilvistä.

- Televisiossa sanottiin savun olevan niin paksua, että se vastaa 29 tupakan polttamista päivässä.

Savu ja noki sairastuttavat ihmisiä

Savulta suojautumiseen paras keino on pysytellä sisätiloissa ja pitää ovet ja ikkunat kiinni. Ilmastointilaitteet ovat kullanarvoisia paitsi savun myös kovan helteen vuoksi. Sydneyssä elohopea on pahimmillaan kivunnut paria astetta vaille 40 asteeseen.

Jos ulkona on pakko liikkua, viranomaiset suosittelevat ottamaan käyttöön järeät hengityssuojaimet.

- Hyötyä on ainoastaan sellaisista hengityssuojaimista, joissa on savua varten suodatin. Tavalliset kevyet maskit eivät auta ollenkaan, niitä on aivan turha käyttää.

Eniten savusta ja hengitysilman epäpuhtauksista kärsivät lapset, vanhukset ja sairaat. Heitä ei kuitenkaan ole kehotettu poistumaan kaupungista. Sairaaloissa on hoidettu tavallista enemmän hengitysoireista kärsiviä ihmisiä, mutta lopulliset terveysvaikutukset selviävät vasta vuosien kuluessa.

Ilmastonmuutos on tehnyt tuulista oikukkaita

Miehensä kanssa 1970-luvulla Australiaan töihin tullut Auli Kontkanen on asunut Sydneyssä yli 40 vuotta. Hän muistaa edellisen pahan metsäpalon vuodelta 1973, mutta hänen mukaansa se ei ollut mitään verrattuna nyt riehuvaan tulimereen.

Kontkanen on vuosien mittaan huomannut sään muuttuneen omituiseksi.

- Tuulet ovat hyvin erikoisia, hyvin äkkinäisiä. Lisäksi ei ole pitkään aikaan satanut.

Sään kuumenemisesta ja sateiden vähyydestä syytetään ilmastonmuutosta. Sydney sijaitsee palojen kannalta maantieteellisesti hankalassa paikassa. Vuorijonot kulkevat etelästä pohjoiseen, ja se tekee alueesta tulipaloille otollisen tuulitunnelin.

- Kuuman päivän jälkeen tuulee etelänavalta ja toisaalta pohjoisesta tuulee vastaan. Savu jää pyörimään Sydneyn päälle eikä pääse purkautumaan.

Tulipaloja ruokkii myös paikallinen kasvillisuus. Maastossa kasvaa paljon eukalyptuspuita, jotka pudottavat kuorensa ja lehtensä kerran vuodessa.

- Niissä on paljon eukalyptusöljyä. Se on aivan kuin maahan heitettäisiin petroolia ja sytytettiisiin se palamaan. Kun kuoret ja lehdet palavat, öljy haihtuu ilmaan ja sitten ilma syttyy palamaan.

Joululahjaksi Auli Kontkanen toivookin tänä vuonna ennen muuta sadetta, joka auttaisi sammuttamaan hänen rakasta kotikaupunkiaan piinaavat tulipalot.
Aiheesta lisää: Australiassa olosuhteet ovat "katastrofaaliset" maastopalojen takia, voimistuvat tuulet voivat vaikeuttaa sammutustöitä Tukahduttavaa savua ja vilvoittavaa vettä - kuvat näyttävät, kuinka australialaiset sinnittelevät maastopalojen ja lämpöennätysten paahteessa

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulimyrskyn piinaamassa Sydneyssä asuva Auli Kontkanen: "Hengitysilma on kuin polttaisi 29 tupakkaa päivässä"

# data[].attributes.attachment_link.description
Yli 40 vuotta Australiassa asunut suomalainen on huomannut alueen sään muuttuneen oudoksi ilmastonmuutoksen takia. 76-vuotias Auli Kontkanen on asunut Australiassa 1970-luvulta lähtien. Hän on järkyttynyt ja huolissaan kotikaupunkinsa Sydneyn lähistöllä riehuvista maastopaloista. - Tilanne on aivan kamala. Tuulet ovat kovia ja paloja on hyvin vaikea pitää kurissa, Kontkanen kuvailee puhelimitse länsirannikon Perthistä, josta hän on juuri palaamassa kotikaupunkiinsa.

# data[].attributes.headline
28.2.2020 Katupöly teki ilmanlaadusta huonon

# data[].attributes.subject
28.2.2020 Katupöly teki ilmanlaadusta huonon

# data[].attributes.body
Huono uutinen, koska katupölyn vuoksi Seinajoella on ollut erittäin huono hengitysilma. Tilanne saattaa jatkua vielä viikkoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmanlaatu on ollut tällä viikolla kahtena päivänä mittausasteikon huonoin mahdollinen.

Ilmanlaatu on ollut erittäin huono Seinäjoella viime päivinä. Vapaudentien mittauspisteellä ilmanlaatu heikentyi keskiviikkona ja torstaina illalla erittäin huonoksi. Ilmanlaatuindeksiä mitataan viisiasteisella asteikolla hyvä, tyydyttävä, välttävä, huono ja erittäin huono.

Hengitettävien hiukkasten (PM10) vuorokausipitoisuus Vapaudentien mittausasemalla oli 27.2.2020 190 mikrometriä (µg)/m3, joka ylittää terveyden suojelemiseksi annetun raja-arvon 50 µg/m3. Hengitettäviksi hiukkasiksi kutsutaan halkaisijaltaan alle 10 mikrometrin hiukkasia.

Katupöly voi haitata vielä viikkoja

lmanlaadun heikentyminen johtuu hiekoitushiekasta ja jauhautuneesta asfaltista ilmaan nousevasta katupölystä, jota ei päästä puhdistamaan kylmän ilman takia.

Seinäjoen kaupungin ympäristönsuojelutarkastaja Jukka Järvinen sanoo, että sään jatkuessa kuivana ja kylmänä, katupöly voi haitata vielä pitkään.

- Kadut pyritään lakaisemaan ja pesemään yhdellä kerralla valmiiksi ja se vaatii sen, että yöpakkasia ei ole enää odotettavissa, joten vielä taytyy odotella.

Pölypitoisuudet myös laskevat nopeasti lumi- tai vesisateessa. Huono ilmalaatu voi aiheuttaa terveyshaittoja lapsille, vanhuksille, sekä astmaa ja sydäntauteja sairastaville.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Katupöly teki ilmanlaadusta erittäin huonon Seinäjoella

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmanlaatu on ollut tällä viikolla kahtena päivänä mittausasteikon huonoin mahdollinen. Ilmanlaatu on ollut erittäin huono Seinäjoella viime päivinä. Vapaudentien mittauspisteellä ilmanlaatu heikentyi keskiviikkona ja torstaina illalla erittäin huonoksi. Ilmanlaatuindeksiä mitataan viisiasteisella asteikolla hyvä, tyydyttävä, välttävä, huono ja erittäin huono. Hengitettävien hiukkasten (PM10) vuorokausipitoisuus Vapaudentien mittausasemalla oli 27.2.2020 190 mikrometriä (µg)/m3, joka ylittää terveyden suojelemiseksi annetun raja-arvon 50 µg/m3.

# data[].attributes.headline
20.3.2020 Maailmalla koronarajoitukset vähensivät ilmansaasteita - Suomessa pääkaupunkiseudulla liikennemäärä romahti, mutta ilmanlaatu silti paikoin jopa huono

# data[].attributes.subject
20.3.2020 Maailmalla koronarajoitukset vähensivät ilmansaasteita - Suomessa pääkaupunkiseudulla liikennemäärä romahti, mutta ilmanlaatu silti paikoin jopa huono

# data[].attributes.body
Hyvä uutinen, koska liikenteen väheneminen on myös vähentänyt päästöjä ja siltä osin ilmanlaatu on parantunut. Ilmanlaatuun vaikuttaa kuitenkin myös muut asiat (esim. sää).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helsingissä katujen puhdistus on täydessä vauhdissa, mutta etätyötä tekevien autot saattavat aiheuttaa ongelmia.

Liikenteen määrä pääkaupunkiseudulla on vähentynyt merkittävästi siitä lähtien, kun hallitus torstaina 12. maaliskuuta antoi ensimmäiset ohjeistukset etätöiden lisäämiseksi ja ihmisjoukkojen välttelemiseksi koronavirustilanteen vuoksi.

Liikenteenohjauksesta maalla, merellä ja ilmassa vastaavan Traffic Management Finlandin (siirryt toiseen palveluun) mukaan keskiviikkona 18. maaliskuuta liikenteen määrä Länsiväylällä Hanasaaren kohdalla laski 38 prosenttia parin viikon takaiseen keskivertopäivään verrattuna.

Mittauspisteillä Espoossa, Lempäälässä ja Turun Kupittaalla määrät laskivat noin 30 prosenttia vastaavaan ajankohtaan verrattuna.

Näin rajun liikennemäärän laskun voisi olettaa näkyvän suoraan myös ilmanlaadussa, mutta esimerkiksi kuluvan viikon tiistaina ilmanlaatu oli huono (siirryt toiseen palveluun) HSY:n mittausasemilla Mäkelänkadulla, Leppävaarassa ja Kehä III:n varrella Varistossa.

Helsingin keskustassa, Tikkurilassa ja Porvoossa ilmanlaatu oli välttävää.

Liikennemäärien pienemisen vaikutuksista ilmanlaatuun on tuoreita havaintoja myös maailmalta. Ilmatieteenlaitoksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) satelliittihavainnot osoittavat, että typpidioksidipitoisuudet ovat tällä hetkellä etenkin Italian pohjoisosissa keskiarvoa matalammat. Kiinassa pitoisuudet ovat pysytelleet alhaisina tammikuun lopulta asti.

Monimutkainen kokonaisuus

Myös pääkaupunkiseudulla vähentynyt liikennemäärä vaikuttaa suoraan pakokaasupäästöihin. HSY:n ilmansuojeluasiantuntijan Anu Kousan mukaan ilmanlaatu kokonaisuutena muodostuu kuitenkin myös useista muista tekijöistä.

- Se ei mene suoraan niin, että jos liikennemäärä vähenee jonkin verran, niin päästöt vähenevät saman prosentin verran ja myös ilmanlaatu paranee saman verran, Kousa sanoo.

Erityisesti katupöly ja sää ovat tekijöitä, jotka voivat yhdessä tai erikseen heikentää ilmanlaatua ajoittain merkittävästi. Näin tapahtui esimerkiksi juuri tämän viikon tiistaina: yö oli kylmä ja tuuli oli aamulla heikkoa, ja sen seurauksena kaasut ja saasteet eivät päässeet sekoittumaan muuhun ilmaan vaan jäivät lähelle maanpintaa.

- Tällaisia olosuhteita tulee usein keväisin, kun on kirkkaat yöt ja vähätuuliset aamut, Kousa sanoo.

Typpidioksidipitoisuudet ovat olleet kuluvalla viikolla tiistaita lukuun ottamatta matalampia kuin viime viikolla kaikilla HSY:n mittausasemilla. Kaupunki-ilmassa oleva typpidioksidi on lähtöisin liikenteen pakokaasuista, joten tästä voi Kousan mukaan tehdä ainakin yhden suoran johtopäätöksen.

- Typpidioksidipitoisuus on nimenomaan se liikenteeseen suoraan liittyvä arvo, eli näissä mittaustuloksissa liikenteen määrän lasku tulee näkymään selvästi.

Katujen puhdistus hyvässä vauhdissa

Tehokas tapa katupölyn määrän vähentämiseksi on katujen peseminen ja hiekoitushiekkojen poistaminen. Helsingissä katuja on putsattu täydellä teholla jo parin viikon ajan, kertoo Helsingin kaupungin yleisten alueiden ylläpitoyksikön tiimipäällikkö Kaisa Komulainen.

- Tällä hetkellä pääkadut eri puolilla kaupunkia on lähestulkoon putsattu, enää joiltain osin katupesut ovat vielä kesken. Sen jälkeen siirrytään asuinkaduille.

Katupöly on asfalttia ja hiekkaa

Katupöly on pääosin autojen renkaiden jauhamaa asfalttia ja hiekoitushiekkaa. Joukossa voi olla myös tien pinnan ja hiekoitushiekan mineraaleja, renkaista peräisin olevia kumihiukkasia, kasvijäänteitä tai hienoksi jauhautunutta siitepölyä

Erityisesti nastarenkaat syövät asfalttia. Myös renkaiden ja jarrujen kuluminen sekä rakennustyömailta kulkeutuvat hiukkaset synnyttävät pölyä.

Katupöly aiheuttaa monelle ärsytysoireita, kuten nuhaa, yskää sekä kurkun ja silmien kutinaa. Katupöly voi pahentaa sydän- ja hengityssairaiden oireita. Erityisen haitallista katupöly on riskiryhmille.

Lepän ja koivun siitepölykausi osuu samaan aikaan kuin katupölykausi. Allergialääkkeet yleensä helpottavat siitepölyoireita, mutta katupölyyn tehoaa vain pölyisten alueiden välttäminen.

Lähde ja lisätietoja: www.hsy/ilmanlaatu (siirryt toiseen palveluun)

Urakoitsijat saivat lähtökäskyn 9. maaliskuuta, mutta jo sitä ennen on tehty ennakoivaa työtä, Komulainen kertoo. Tarkoitus on saada kaikki puhdistustyöt valmiiksi kuuden viikon määräajassa.

Koronaviruksen vuoksi asetettu poikkeustila vaikuttaa osaltaan myös katujen puhdistukseen. Kun entistä useampi tekee töitä kotona, myös asuinkatujen varsilla on päiväaikaan enemmän autoja kuin tavallisesti. Komulaisen mukaan tämä saattaa näkyä autojen pakkosiirtojen määrässä.

- Olemme asentaneet kaduille tuttuun tapaan siirtokehotuskylttejä, mutta mikäli autoja ei ole siirretty, me voimme joutua siirtämään niitä itse. Voi olla että asuinkaduilla tästä aiheutuu enemmän työtä kuin aiempina vuosina, kun autojakin on enemmän.

Katujen puhdistusurakkaa hidastaa myös lähipäiville ennustetut yöpakkaset. Katujen pesemisessä ja hiekanpoistossa täytyy käyttää apuna runsaasti vettä, ja pakkasella vesi kadun pinnassa jäätyy. Tämän vuoksi liukkauden torjuntaan täytyy käyttää suolaa.

- Nyt yritämme priorisoida ja tehdä nopeasti nämä hiekannostot. Suolaliuosta hyödynnetään pakkastilanteen mukaan, Komulainen sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maailmalla koronarajoitukset vähensivät ilmansaasteita - Suomessa pääkaupunkiseudulla liikennemäärä romahti, mutta ilmanlaatu silti paikoin jopa huono

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsingissä katujen puhdistus on täydessä vauhdissa, mutta etätyötä tekevien autot saattavat aiheuttaa ongelmia. Liikenteen määrä pääkaupunkiseudulla on vähentynyt merkittävästi siitä lähtien, kun hallitus torstaina 12. maaliskuuta antoi ensimmäiset ohjeistukset etätöiden lisäämiseksi ja ihmisjoukkojen välttelemiseksi koronavirustilanteen vuoksi. Liikenteenohjauksesta maalla, merellä ja ilmassa vastaavan Traffic Management Finlandin (siirryt toiseen palveluun) mukaan keskiviikkona 18.

# data[].attributes.body
Teollisuuden kokonaispäästöjrn vähentyminen on parantanut ilmanlaatua harjavalassa ja porissa. Tämä on hyvä uutinen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmanlaatu oli molemmissa kaupungeissa viime vuonna pääosin hyvää tai tyydyttävää.

Juuri valmistunut mittausraportti antaa lohdullisen kuvan ilmanlaadusta Porissa ja Harjavallassa.

Porin kaupungin ympäristö- ja lupapalvelut toimiala vastaa Harjavallan ja Porin kaupunkien ja teollisuuden yhteisestä ilmanlaadun mittauksesta.

Mittausraportin mukaan valtioneuvoston asettamat ilmanlaadun raja- tai kynnysarvot eivät ylittyneet kummassakaan kaupungissa viime vuonna.

Harjavallassa teollisuuden päästöjä ovat vähentäneet Bolidenin uuden rikkihappotehtaan käyttöönotto ja se, että Suomen Teollisuuden Energiapalvelut Oy on luopunut raskaan polttoöljyn käytöstä.

Harjavallassa suurimmat teolliset päästölähteet olivat viime vuonna Boliden Harjavalta Oy, Suomen Teollisuuden Energiapalvelut Oy ja Norilsk Nickel Harjavalta Oy.

Myös Porin teollisuusperäiset päästöt olivat viime vuonna aiempaa pienemmät. Porissa isoimmat päästölähteet olivat Pori Energia Oy, Porin Prosessivoima Oy, Fortum Power and Heat Oy ja liikenne.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi!
Siirry tilaamaan

Tieliikennelaki

Koronavirus

Koronavirus

Kouluruoka

# data[].attributes.attachment_link.title
Teollisuuden kokonaispäästöjen vähentyminen on parantanut ilmanlaatua Porissa ja Harjavallassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmanlaatu oli molemmissa kaupungeissa viime vuonna pääosin hyvää tai tyydyttävää. Juuri valmistunut mittausraportti antaa lohdullisen kuvan ilmanlaadusta Porissa ja Harjavallassa. Porin kaupungin ympäristö- ja lupapalvelut toimiala vastaa Harjavallan ja Porin kaupunkien ja teollisuuden yhteisestä ilmanlaadun mittauksesta. Mittausraportin mukaan valtioneuvoston asettamat ilmanlaadun raja- tai kynnysarvot eivät ylittyneet kummassakaan kaupungissa viime vuonna.

# data[].attributes.body
Tampereen ilmanlaatu on parantunut koronaviruksen aikana

5.5.2020
Tämä on hyvä uutinen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Myös katupölyä on edellisvuosia selvästi vähemmän.

Tampereen ilmanlaatu on on parantunut selvästi koronan aikana. Liikenteen päästöjen vähentymisestä koronapandemian takia on raportoitu eri puolilta maailmaa.

-Esimerkiksi typpidioksidin, hengitettävien hiukkasten ja pienhiukkasten pitoisuudet ovat noin puolittuneet Tampereen vilkasliikenteisissä ympäristöissä, kun verrataan huhtikuun 2020 kuukausikeskiarvoja kahden aiemman vuoden kuukausikeskiarvoihin, ympäristötarkastaja Ari Elsilä kertoo.

Myös katupölyä on edellisvuosia selvästi vähemmän. Pirkankadun mittausasemalla ei ole todettu kevään aikana yhtään hengitettävien hiukkasten seurattavan rajan ylitystä, mikä on ensimmäinen kerta vuoden 2006 jälkeen. Epilän mittausasemalla hengitettävien hiukkasten raja-arvotason ylityksiä on todettu viisi kertaa kevään aikana. Epilässäkin pitoisuudet ovat puolittuneet.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi!
Siirry tilaamaan

Tieliikennelaki

Koronavirus

Koronavirus

Kouluruoka

# data[].attributes.attachment_link.title
Tampereen ilmanlaatu on parantunut koronaviruksen aikana

# data[].attributes.attachment_link.description
Myös katupölyä on edellisvuosia selvästi vähemmän. Tampereen ilmanlaatu on on parantunut selvästi koronan aikana. Liikenteen päästöjen vähentymisestä koronapandemian takia on raportoitu eri puolilta maailmaa. -Esimerkiksi typpidioksidin, hengitettävien hiukkasten ja pienhiukkasten pitoisuudet ovat noin puolittuneet Tampereen vilkasliikenteisissä ympäristöissä, kun verrataan huhtikuun 2020 kuukausikeskiarvoja kahden aiemman vuoden kuukausikeskiarvoihin, ympäristötarkastaja Ari Elsilä kertoo.

# data[].attributes.body
Säteily on huonoksi koska kokeissa on huomattu että se muuttaa hermo solu toimintaa. On kuitenkin todistettu että muut säteilyt on 5G vaarallisempaa. Tutkimuksia tehdään lisää ja ei osata kertoa paljoa.
25.4
Uutinen on mielestäni hyvä ja antaa tietoa 5G verkosta.

# data[].attributes.headline
Puistobulevardit voivat olla yllättäviä saasteloukkuja - kaupunki-ilma on huononpaa kuin luulit

# data[].attributes.subject
Puistobulevardit voivat olla yllättäviä saasteloukkuja - kaupunki-ilma on huononpaa kuin luulit

# data[].attributes.body
Huono uutinen, tiheästi istutettujen puiden latvustot tukkivat saasteet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Puut saattavat yllättäen huonontaa kaupunki-ilmaa. Tiheästi istutettujen puiden latvustot tukkivat puistokatujen ilmanvaihdon, ja saasteet jäävät pyörimään ihmisen nenän korkeudelle. Tutkijan mielestä puut ja vihreys ovat tärkeitä ihmiselle, mutta ilmansaasteet vähenevät vasta, kun aletaan satsata oikeisiin kohteisiin, kuten joukkoliikenteeseen ja ympäristöystävällisempiin autoihin.

Katuja reunustavat puut eivät suinkaan seiso aloillaan toimettomina. Kesäkuumalla ne varjostavat mukavasti, ja koiranilmalla kadunvarsipuut ovat mainioita sateenvarjoja. Niiden lehdet siivilöivät ilmasta kaasuja ja pienhiukkasia: isoimmat partikkelit jäävät lehdille ja pienimmät imeytyvät lehden pintaan sekä soluväleihin.

Mutta kaupunkipuilla on toinenkin puolensa: tiheästi istutetut puistokadut ovat saasteloukkuja, kun puiden latvat estävät ilman epäpuhtauksien poistumisen.

- Kaupungit ovat lämpimiä paikkoja, ja niissä on paljon ylöspäin suuntautuvia ilmavirtauksia. Sen huomaa siitä, että esimerkiksi maahan heitetty muovipussi saattaa leijailla korkealle. Kadunvarren tai puiston puu saattaa estää nämä virtaukset, jolloin kaasut ja pienhiukkaset jäävät pyörimään nenän korkeudelle, kuvailee kaupunkiekosysteemin professori Heikki Setälä Helsingin yliopistosta.

Kaupunkibulevardeja suunnitteleville tämä on ikävä tieto. Jos latvusto estää ilman vaihtumisen puiden alta, puut huonontavat ilmanlaatua.

- Kuvitellaan, että kaikki vihreä on aina hyvää, kun se on luonnollista. Näin ei valitettavasti aina ole. Puusto ei puhdista kaupunki-ilmaa teiden läheisyydestä, toteaa Setälä.

Viherkaistale pysäyttää saasteet jalkakäytävälle

Kaupunkioloissa isojen teiden toisella tai molemmilla puolilla kulkee usein jalka- ja pyörätie, ja sen vieressä kasvaa kaistale vihreää, kuten pieni metsikkö. Tällaisilla kevyen liikenteen väylillä on mitattu suurimmat pitoisuudet ilman epäpuhtauksia.

- Kuten ääni heijastuu kaikuna seinästä takaisin, samalla lailla saasteet kimpoavat viherseinästä jalkakäytävälle pyörimään.

Viherkaistaleiden merkitys onkin enemmän esteettinen, koska ne eivät toimi edes erityisen tehokkaina äänenvaimentimina. Metsiköstä melu menee läpi.

Suurkaupungeissa ympäri maailmaa pyritään juuri nyt tarmokkaasti vehreyttämään kaupunkikuvaa. Ilmansaasteet ovat niin merkittävä ongelma, että puiden istuttaminen on koettu oivalliseksi ja yhteisölliseksi tavaksi tavaksi parantaa ilmanlaatua. Kiinassa, useissa suurissa kaupungeissa Yhdysvalloissa ja Lontoossa on järjestetty Million Tree Initiative -nimisiä miljoonan puun istutuskampanjoita, joilla pyritään lisäämään ympäristön viihtyvyyttä ja hillitsemään ilmaston lämpenemistä. Setälän mielestä tehokkaampiakin tapoja löytyy.

- Vaikuttaa siltä, että kun rahasta on pulaa ja saasteista pitäisi päästä eroon, aletaan istuttaa puita, vaikka rahat pitäisi käyttää liikenteen vähentämiseen. Jos tiedemiehiä kuunneltaisiin, puidenistutuskampanjoiden sijasta vaikkapa New Yorkissa tai Intiassa satsattaisiin tuntuvasti sähköautoihin tai joukkoliikenteen kehittämiseen.

Mikä puulaji sitoo saasteita parhaiten?

Täällä Suomessa suurten kaupunkien puistokadut ovat upean näköisiä. Vuosien saatossa puille on kerääntynyt näköä ja kokoa, ja puuston parturointi herättää ihmisissä voimakkaita tunteita. Asukkaita on kismittänyt esimerkiksi Tampereella, kun keskustan kadunvarsipuut ovat saaneet paikoin väistyä raitiolinjan tieltä. Helsingissä puolestaan suunnitellaan parhaillaan isoa remonttia Mäkelänkadulle, jonka tiheä lehmuskuja vaihtuu nuorempaan ja harvalukuisempaan puustoon.

Kun puut ovat sopivan harvassa ja taivas näkyy latvusten alta, silloin ilma liikkuu eikä jää ihmisen korkeudelle hautumaan. Mutta tiedetäänkö, mikä puulaji sitoo saasteita parhaiten? Heikki Setälä vastaa, että puussa pitäisi olla vaahteran tavoin isot lehdet tai niitä pitäisi olla tiheästi kuten isoissa pajuissa. Toisaalta tiheälehtisyys hankaloittaa ventilaatiota eli tuulettumista.

- Molempi parempi tai molempi pahempi. Koska puut tuottavat myös haihtuvia orgaanisia yhdisteitä, jotkut niistä voivat otsonin kanssa muodostaa ihmiselle haitallisia yhdisteitä. Puulajeilla on eroa, ja niitä on tutkittava vielä paljon lisää, ennen kuin voidaan sanoa, onko joku puu muita parempi.

Perinteisesti kadunvarsille on istutettu lehtipuita, erityisesti jalopuu lehmusta, koska sillä on kestävä juuristo. Lehmukset ovat veronmaksajien kannalta rahallisesti järkevä sijoitus, ja ne ovat myös kauniita sekä nopeakasvuisia puita.

Puita ei kannata kaataa ilmanlaadun takia

Puistojen ja kadunvarren ilmanlaadulle on tärkeää, että ilma pääsee vaihtumaan. Kaikki pinnat - oli kyseessä pysäköity auto tai villiviiniä kasvava talonseinä - keräävät ilmasta esimerkiksi katupölyä, mutta merkityksellisempää on se, estääkö puiden tiheä latvusto ilmavirran kulkua. Ilmanlaadun vuoksi ei puita kannata Setälän mielestä kuitenkaan kaataa.

- Puiden vihreys vaikuttaa ihmisiin enemmän, kuin puiston negatiivinen vaikutus ilmanlaatuun. Ihmiset paranevat sairaalassa nopeammin, kun heillä on vihreä näköala. Rauhoitumme vihreydestä, koska geenimme ovat miljoonien vuosien aikana tottuneet vihreyteen. Esteettinen ja geneettinen mielihyvä vihreän näkemisestä on niin voimaannuttava, että se kestää tuulet ja säät.

Hiukkasmaisille ilmansaasteille altistuminen aiheuttaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen arvion mukaan vuosittain 1 800 ennenaikaista kuolemaa. Sydän- ja verisuonitauteja tai hengityselinsairauksia potevilla elinaika saattaa pahimmillaan lyhentyä jopa yli kymmenellä vuodella.

- Mitä lähempänä kaupunkia tai tietä asuu, kuuluu kaatuvien joukkoon. Minäkin, joka en ikinä ole asunut ydinkeskustassa, haistan saasteet aina saapuessani Helsinkiin. Toisaalta juuri siellä kaupungin keskustassa ovat taidenäyttelyt, konserttitalot ja ravintolat. Niistä pääsee helposti nauttimaan, vaikka sitten eläisikin - ehkä - vähän lyhyemmän elämän, pohtii Setälä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Puistobulevardit voivat olla yllättäviä saasteloukkuja - kaupunki-ilma on huonompaa kuin luulit

# data[].attributes.attachment_link.description
Puut saattavat yllättäen huonontaa kaupunki-ilmaa. Tiheästi istutettujen puiden latvustot tukkivat puistokatujen ilmanvaihdon, ja saasteet jäävät pyörimään ihmisen nenän korkeudelle. Tutkijan mielestä puut ja vihreys ovat tärkeitä ihmiselle, mutta ilmansaasteet vähenevät vasta, kun aletaan satsata oikeisiin kohteisiin, kuten joukkoliikenteeseen ja ympäristöystävällisempiin autoihin. Katuja reunustavat puut eivät suinkaan seiso aloillaan toimettomina.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-11220016
22.2.2020
Tämä on hyvä uutinen, mutta ei ratkaise saateongelmaa yksin.

# data[].attributes.body
Melu tuhoaa kuulosoluja. 12.6.2018
Tämä on huono uutinen.

# data[].attributes.headline
tärkein syövän aiheuttaja on hengitysilma, pätee myös suomessa. 17.10.2013

# data[].attributes.subject
tärkein syövän aiheuttaja on hengitysilma, pätee myös suomessa. 17.10.2013

# data[].attributes.body
Tämä on huono uutinen.

# data[].attributes.body
Huono uutinen koska hengitysilma on huononemassa esim. Varkaudessa ja Kuopiossa