# data[].attributes.body
Objectius com a entitat i com a part de les nostres línies d'acció (gènere i salut).

Interès en EpD com a estratègia necessària i útil per poder arribar a les persones més vulnerables.

En el marc del programa Gener@ Noves Mirades finançat per l'Ajuntament de Barcelona.

Reflexió actual sobre les seves línies d'acció i com (re) enfocar el treball realitzat fins ara.

Interès de conèixer i donar a conèixer als agents que compartim agendes.

No és un exercici valoratiu, és més aviat amb una intenció descriptiva i col·laborativa en la qual l'estudi vol servir de vehicle perquè les entitats es vegin reflectides d'alguna manera i generar reaccions i debat sobre aquest reflex. D'aquí la importància que participin en totes les etapes del procés.

# data[].attributes.body
1. Identificar el treball realitzat pels diferents agents en EpD en salut des d'una perspectiva de gènere a la ciutat de Barcelona.

2. Analitzar les intervencions i pràctiques de referència que s'han realitzat en els últims deu anys (partint de l'any 2006 fins a l'any 2015) pels agents identificats

3. Construir un catàleg que reculli una sèrie de recomanacions basades en les experiències de les pròpies entitats sobre com millorar el treball en aquest àmbit.

# data[].attributes.body
TEÒRIC

Salut i Gènere: Metges del Món, Determinants Socials en Salut. Desigualtats en gènere en salut, Enfocament de Drets Humans, Convenis i Marcs internacionals, Polítiques, Estudis previs.

EpD: Segons referents de Metges del Món, CONGD, Lafede.cat,  Edualter, InteRed

METODOLÒGIC

Metodologia mixta, a partir de la integració i la cooperació entre mètodes de caràcter quantitatiu i qualitatiu.

# data[].attributes.body
DADES QUANTITATIVES
Anàlisi bivariant de freqüències provinent de la informació recollida en el Repertori d'intervencions. Amb els resultats d'aquesta anàlisi, hem pogut descriure de forma gràfica cadascun dels elements de les intervencions que es troben desglossats en ell.

DADES QUALITATIVES Análisi de contingut temàtic sobre:

Enfocaments i marcs conceptuals de partida de les entitats sobre EpD, salut i gènere.

Condicionants, dificultats, aspiracions, fortaleses, estràtegias i aspiracions en el marc d'acció dels agents.

Reflexions sobre els elements que conformen les intervencions: objectius, temàtiques, durada,finançament, espais i dimensions de l'EpD (sensibilització, formació, recerca i incidència política) que s'han abordat en elles.

Idees força per a la millora dels enfocaments, metodologies i plantejament de les intervencions.

# data[].attributes.headline
OBJECTIU 1. IDENTIFICAR EL TREBALL REALITZAT 

# data[].attributes.subject
OBJECTIU 1. IDENTIFICAR EL TREBALL REALITZAT 

# data[].attributes.headline
ANÀLISI DEL TREBALL DE LES PRÒPIES ENTITATS

# data[].attributes.subject
ANÀLISI DEL TREBALL DE LES PRÒPIES ENTITATS

# data[].attributes.body
FORTALESES

Som moltes, sensibilitat i compromís no ens falta.

Existeixen xarxes ja instal·lades amb agendes potents i que estan fent molta incidència en diferents nivells: xarxa de dones per la salut, Comitè 1 de Desembre, PasuCAT…

Hem pogut arribar a les institucions on s'obren processos de consultes en Ajuntaments, el Parlament…

Es té coneixement del món educatiu i de l'àmbit de la salut i existeix una voluntat i convenciment que la perspectiva de gènere estigui present en tots els àmbits.

FEBLESES

Hi ha una sort d'institucionalització d'algunes entitats que ha fet que es desmobilitzin

Ens mengen molts els objectius operatius vs. els estratègics, així com pocs espais de reflexió (“El parón”).

Hi ha un “desaprovechamiento”, a l'hora d'establir aliances, de les entitats i/o persones que tenen un altre tipus de coneixements i experiències vinculades amb el treball en el terreny i vinculació directa amb la gent que ve condicionat per la seva grandària i/o poca visibilitat.

Problemes en com comuniquem i difonem la nostra labor (Hi ha una opinió dividida ja que amb els recursos que hi ha es concep que es fa molt bé).

QÜESTIONAMENT

Hauríem de partir d'un enfocament on reconeguem que com a entitats ens afecta el mateix contingut polític, és a dir, que ens creuen les mateixes desigualtats que creuen les persones amb les quals intentem abordar: la nostra identitat com a entitat (en treballar el gènere, la migració, una malaltia), les relacions de poder institucionals, la precarietat… En aquest sentit el mateix nom ha jugat un rol important, ja que funciona com una sort d'etiquetes que incideix en com ens veuen les institucions i les altres entitats així com on ens situen: en un ghetto, amb una alta especialització (migració, atenció...) amb una relació directa amb allò que sembla ser no transformador (atenció a una malaltia concreta). Se'ns minimitza, se

Superar la invisibilitat, no per posar-nos una medalla o promocionar l'entitat, sinó més aviat perquè ens prenguin en compte, implica que ens moguem en diferents àmbits que per als ulls dels altre so improbables, això possibilitarà nous processos i marcs d'acció.

Superar la mirada que hi ha entitats que no són especialistes en salut, si l'objectiu és apoderar a les persones, doncs no seria difícil tenir una sensibilitat i poder fer-ho en aquest àmbit.

Parlar de gènere implica que ens ho apliquem a les nostres pròpies entitats, en les relacions que s'estableixen dins on entren en joc relacionis de poder i privilegis.

Per què no fer-ho aquí? Per què no desenvolupar projectes conjunts i d'intercanvi d'experiències amb les altres entitats així com ho fem amb els països del sud. Això implica la necessitat de comunicar i compartir processos, intercanviar metodologies i bones pràctiques en intervencions.

Davant la impossibilitat de fer una "aturada" s'ha de contrarestar incorporar la idea de generar processos d'acció-reflexió.

# data[].attributes.body
Salut com a dret humà que es veu condicionat/determinat per condicionants/determinants socials en salut, sent el gènere un d'ells i les dones en major desigualtat que els homes.

Dret a la salut que es creua també amb altres drets, tals com el dret de les dones (viure sense violència...).

Parar esment a les relacions de poder(homes/dones, metge/pacient...)

Reconèixer els interessos i necessitats de les dones donant-li veu i vot.

Lluitar contra la invisibilització dels interessis/patiments de les dones i de les diferències bio-psicosocials en l'abordatge.

Reconèixer necessitats específiques de les dones.

Donar el protagonisme a les persones i comunitats (dones, homes, trans...)

Alguna cosa que es descobreix fins a quan ens toca (un desig de maternitat per exemple) i no s'està conscient que és alguna cosa que ha creuat tota la nostra vida.

Aprendre de la lluita trans: diagnòstics mèdics, riscos per a la salut, contacte amb els serveis, visibilitzar la particularitat i interseccionalitat dins del col·lectiu, a més de centrar-ho en drets, es deu plantejar el dret al propi cos, la necessitat de generar identitats estratègiques per reinvinvidicar obligacions. Negació a la pròpia identitat, vulnerabilitat econòmica, vinculació amb altres drets(laborals), recursos, revictimización.

QÜESTIONMENTS

No poden veure's primer drets humans i després en una casella separada el gènere.

Parlar de gènere i salut implica lluitar contra la patologizacIó, la normatividad, l'estigmatització. També implica entrar en el sistema de reconeixement de malalties ja sigui per incloure-les (assetjament sexual en el treball, salut mental...com a malaltia professional que implica la no prevenció en el treball) o bé abolir-les (disforia de gènere).

# data[].attributes.body
Es reconeix la centralitat de conceptes per parlar de gènere del sistema patriarcal, sistema sexe-gènere, diferències, equitat de Gènere, igualtat d'oportunitats, estereotips, estigmes, rols, relacions de poder, entre unes altres.

MOLTES RESPOSTES SOBRE UN MATEIX CONCEPTE

Es tracta de parlar de Dones

S'ha d'Incloure als homes (Masculinitats)

Alguna cosa que va implícit

Des d'un punt de vista crític es planteja que:

Se'ns oblida parlar d'ell ( a les mateixes entitats que treballen en aquest àmbit).

No pot estar en un racó(en al·lusió als formularis de subvencions)

Alguna cosa que no s'aplica correctament en els projectes/les nostres entitats.

Alguna cosa que depèn de les subvencions i de les línies de finançament

Alguna cosa que tot món diu això ja ho sabem

Alguna cosa que tothom forma

Alguna cosa que tothom ho defineix

On més resistències existeixen

S'entén com alguna cosa binarista: es pensa en sol dues categories homogeneïtzadores estàtiques (home/dona).

El gènere és un eix d'opressió (pel que cal estar en contra) que pot exercir violència i condicionants (subvencions). És part d'una estructura o política neoliberal com l'és la llei de l'avortament.

Ens ha parat de parlar de certs problemes, però ens ha ajudat a parlar d'uns altres.

No estem dient gens, s'ha despolititzat. S'ha pervertit i ha anat en contra nostra(al no treballar amb homes).

QÜESTIONAMENTS

Gènere vist com la possibilitat d'una relació intercultural, on s'entra en diàleg entre el masculí i el femení i es construeixen i "deconstruyen" responsabilitats, expectatives, oportunitats, rols/funcionis i especificitats.

Veure-ho en el marc d'una mirada "interseccional" que parteix del reconeixement de la complexitat que ens creua com a persones, alguna cosa que a més de veure's com un valor permet poder observar els diferents nivells de poder que ens afecten(el gènere com un més).

S'ha de parlar de feminisme i no del gènere. El feminisme és una paraula que implica incidència política, és incòmoda i dissident pel que és més pròpia d'un projecte polític.

"Reapropiarnos" del concepte. No és una categoria analítica i l'estem tractant com a tal.

Parlar de feminismes ja que no hi ha un feminisme. Hi ha molts enfocaments. (En al·lusió a la "interseccionalidad").

No oblidar que és el que s'ha posat com a nostra vara de mesurar: el masculí hegemònic.

Algunes plantegen manques en la formació per les entitats mateixes en l'enfocament de gènere. No se saben d'on vénen els marcs teòrics.

# data[].attributes.body
Tant les entitats que es reconeixen en aquest concepte i com de les quals no, s'ha plantejat la necessitat d'abandonar la idea de Desenvolupament i de la separació Nord-Sud i apropar-se a la idea de transformació i justícia global.

Dins d'aquesta definició “alternativa” o més completa s'han plantejat molts matisos per part de les entitats, així també s'ha fet esment d'una sèrie de paraules clau que tenen a veure amb la qualitat i les coses que hauríem de contemplar perquè l'educació realment tingui una funció transformadora: política, escolta, cooperativa, apoderament, autonomia, reconeixement i integració de la diversitat, equitat (gènere, origen, ètnia, classe social…), informació, coresponsabilitat, vivencial/des de la pròpia experiència, visibilitzar, participativa, en xarxa, pensament crític, mobilització social, reflexió, transferència/transmissió/intercanvio de coneixements, processos, continuïtat, transversalitat, agents multiplicadors, altaveus, protagonisme, emancipar, compromís, solidaritat, autoconeixement, local-Global / transnacional, horitzontal, intercultural, "diálogica", canvi.

Comunicar, alguna cosa que implica un plantejament integral sobre quin, a qui i com s'ha de fer en funció d'aconseguir una transformació social.

En funció de les vegades en què hem d'usar aquesta casella en funció de les subvencions i no basant-nos en la nostra possibilitat real de transformar les coses amb les nostres pràctiques i accions com a entitats.

La transformació és difícil mesurar-la amb els indicadors imposats per les administracions fins ara, mesuren coses operatives( com la inclusió d'aquestes paraules clau) i no si hi ha un interès genuí per veure si es transformen les coses.

# data[].attributes.body
Quan es parla de salut es fa referència a dos grans models que s'oposen entre si:

-Biomèdic: basat en la malaltia, en els serveis sanitaris, primacia del         científic.
-Bio-psico-social: en el qual importa la qualitat de vida, el benestar

La majoria de les entitats aspiren al segon (mitjançant l'apoderament de la població) , encara que identifiquen que el seu treball es troba i demanda molts esforços d'incidència en el segon.

És un dret humà universal que es vulnera i que genera múltiples desigualtats per diferents raons ( gènere, culturals, accés, administratives) afectant la seva Disponibilitat, Accessibilitat, Acceptabilitat, Qualitat i Participació.

# data[].attributes.headline
OBJECTIU 2. ANALITZAR LES INTERVENCIONS REALITZADES

# data[].attributes.subject
OBJECTIU 2. ANALITZAR LES INTERVENCIONS REALITZADES

# data[].attributes.headline
PRÁCTIQUES/ INTERVENCIONS DE REFERÈNCIA PER L'ANÀLISI

# data[].attributes.subject
PRÁCTIQUES/ INTERVENCIONS DE REFERÈNCIA PER L'ANÀLISI

# data[].attributes.body
Pla de Barri Bon Pastor / ACATHI / Incidència

Salut x Desenvolupament -Condicionants de gènere FARMAMUNDI-MEDICUSMUNDI / Sensibilització

Agendes Sexuals / CREACIÓN POSITIVA, APFCIB, COOPERACCIÓ / Formació

Projecte Wankja / FUNDACIÓ AROA / Recerca

Es tracten d'intervencions molt interessants i diverses en el seu plantejament tant per la seva mirada pel que fa a l'educació transformadora com pel seu enfocament en gènere i salut. A partir d'aquestes intervencions s'ha generat un ric debat sobre els seus objectius i pràctiques, particularitats com a entitats i aspectes a ressaltar de cara a fer recomanacions per al treball en les dimensions abans assenyalades.

# data[].attributes.headline
ANÀLISI SOBRE ELS OBJECTIUS DE LES INTERVENCIONS

# data[].attributes.subject
ANÀLISI SOBRE ELS OBJECTIUS DE LES INTERVENCIONS

# data[].attributes.body
Des del punt de vista del que hauria d'incloure en l'essència del mateix:

Recuperar poder i privilegi en el tronc de les nostres finalitats, la dissidència, el contracorrent. Referent a això, cal donar-li tornades a la idea d'apoderament, partint de la premissa que la gent no la empoderas la teva, es empodera ella mateixa.

La violència ha de ser posada en evidència, tant des del punt de vista implícit com a estructural així com en els diferents àmbits en els quals es desenvolupen persones: serveis sanitaris.

Saber que treballem amb la complexitat , però que és precisament és alguna cosa que cal posar en valor i abordar necessàriament en totes les nostres intervencions ja que és en aquesta complexitat on es pot desenvolupar aquest pensament crític, on podem veure els impactes diferenciats i desiguals que tenen en la relació amb les persones. Això té un impacte en la forma en què s'organitzen els serveis per exemple: tracte i organització dels mateixos.

Aquesta complexitat es manifesta, dins de moltes coses, a l'hora de treballar el dret a la salut. Com tot dret, és alguna cosa intangible. S'ha de passar de la informació que permet saber què és l'operatiu del dret i fer un esforç per apropiar-nos i entendre conceptes com laindivisibilidad i el gènere així com altres característiques dels drets. Sortir del tall i pega per arribar arribar a identificar com ens podem responsabilitzar perquè això es faci realitat.

Trobar el vincle entre una aposta local que s'emmarqui en el global, alguna cosa que evidenciï les connexions.

Ampliar la mirada que tenim pel que fa a la salut, intentar abordar la transversalitat en la qual no faci mancada programes específics de salut i gènere i totes les intervencions contemplin aquesta mirada.

S'ha de saber que les dones són les persones que majorment sofreixen les desigualtats per part del sistema patriarcal així com aquelles que són les causes. No pot estar en un racó el gènere. A pesar que sigui la paraula més usada.

Diferenciar missió d'objectius, aclarir a què ens referim i l'abast. Determinar objectius establesvs. operatiu, diferenciar-los clarament. Definir-los incloent la priorització, flexibles i que puguin evolucionar. Això permetrà enfrontar-se a l'emergència de temes i dificulta la seva incorporació i aprofitar les oportunitats que es presenten.

Dificultats:

Criteris per mesurar l'eficiència dels objectius de les intervencions no es corresponen amb la potència transformadora que pugui tenir accions més petites i per tant més efectives front els indicadors que volen nombres i més visibilitat.

Dins de la variabilitat i aspectes que es consideren necessaris per a la definició d'objectius i finalitats dels projectes aquesta:

La necessitat que les intervencions es basin en un diagnòstic de gènere i identificació de necessitats.

Dret a decidir i foment de la capacitat d'agència de les persones.

A nivell de llenguatge es deu tenir molt present el tema de l'ús de certs conceptespatologizantes i/o desempoderadores com el pot ser parlar de víctimes. Lluitar amb la idea de víctima enfront del paternalisme patriarcal.

Mitigar/eliminar/canviar efectes de polítiques i pràctiques en els serveis sanitaris que discriminen a les dones, situacions de desigualtat, injustícies.

Necessitat d'incidir en protocols d'actuació, denunciar casos.

Abordar la cultura que provoca rebuig per part de professionals, aspectes de seguretat, intimideu

Incorporació de les dones i participació de les protagonistes en els processos de decisió i organització de l'atenció sanitària així com de processos comunitaris i educatius relacionats amb la salut.

Abordar i formar diferents agents que intervenen, però amb especial incidència en professionals sobre l'àmbit de la salut, amb l'objectiu que guiïn, orientin, canalitzin interessos i ajudin a trobar recursos i solucions

Conèixer i treballar la diversitat entre les pròpies dones i homes.

Fer visible l'invisible que això produeix en l'àmbit sanitari: què s'estudia, què entra i què no.

# data[].attributes.body
S'han plantejat explicacions:

No hi ha una altra cosa més que treballar des del punt de vista de les desigualtats.

Els drets/salut sexuals i reproductius es constitueixen en un punt fort i central en l'agenda de les dones.

Treballem violència(en tots els sentits i nivells) perquè el patriarcat se sosté en les relacions de poder tant sobre les dones com amb les relacions institucionals.

Educació per al Desenvolupament ha de partir d'aquesta realitat i l'acte de prevenció de la violència pot ser transformador encara que en l'àmbit sanitari no es vegi com a tal.

Identificació de temàtiques més visibles otransversalizables:

Existeix una infravaloració de les intervencions de salut amb perspectiva a nivell sociolaboral i que tinguin en compte les condicions laborals.

La necessitat d'incloure

Tabús (joves, comunitat gitana)

Autocuidado i autoconeixement, és alguna cosa polític en si mateix.

La necessitat de precisar:

No totes ho fem bé, ja sigui pel nostre punt de partida (prendre en compte la violència, els drets i les desigualtats ja que el fonamental és que estigui això damunt de l'agenda), la forma en què l'estiguem fent, quin tipus d'enfocaments són els que transversalizan, de quin pilar ha sortit, si es basa en drets o és una fonamentació poc transformadora.

En aquest sentit s'advoca a anar més enllà de les consignes o "no necessitem slogans". Hi ha temes que per més que es vulguin comunicar existeixen altres prioritats.

Algunes estratègies:

Despertar la morbositat per col·locar temes en l'agenda de la gent o trobar buits.

Si es treballa un sol tema el que cal fer és mostrar l'alternativa a com es pot treballar aquest tema.

Les agendes mateixes com a tema.

Entrar per una porta, per sortir per una altra: Partir de l'enfocament centrat en la funció reproductiva de la dona per treballar aspectes educatius-reflexius perquè s'arribi a altres llocs: emocionals, vivencials, creatius.

# data[].attributes.body
Pel que fa a la durada de les mateixes, les entitats han plantejat la necessitat:

A més de la necessitat de treballar per processos a llarg termini i que donin més continuïtat als mateixos, s'ha d'entendre la sostenibilitat de les accions transformadores més enllà de la subvenció(alguna cosa relacionat amb el sistema de finançament). És a dir, s'està parlant de dotar de sostenibilitat a la lluita per la garantia de drets.

L'increment de la temàtica de gènere en els projectes ve influenciada per l'aposta des de les administracions.

Això està íntimament lligat a la forma en què definim els nostres objectius i el nostre sistema de finançament.

# data[].attributes.headline
ANÀLISI DEL FINANÇAMENT DE LES INTERVENCIONS

# data[].attributes.subject
ANÀLISI DEL FINANÇAMENT DE LES INTERVENCIONS

# data[].attributes.body
Sobrerrepresentación del finançament públic. Moltes vegades no és cert que es financen totes les intervencions íntegrament. S'assumeixen costos invisibles per part de les entitats i des del punt de vista polític les finançadors es llueixen per la seva presència no per la seva implicació a dur a terme el procés.

Cal donar-li voltes al sistema de finançament el qual condiciona, silencia lluites i finança la no transformació (més vinculada a la part més d'atenció i a idees que no transformen) tant pels objectius com per la dificultat de pensar en processos a llarg termini i continuïtat.

Programes específics o transversalización de la temàtica, moltes vegades depèn del finançament mateix: Cooperació (Ajuntament) o VIH (Gene) o Dons.

S'ha d'estar conscient mentre es treballi la transformació de les administracions en tant puguin mirar la necessitat de canviar el sistema de finançament, podem anar fent-ho nosotrxsdes del punt de vista estratègic. És a dir, puc concursar per a una convocatòria sobre immigració (que en alguns moments pot ser prioritària i en unes altres no) però treballar el tema dels drets d'atenció sociosanitària del col·lectiu trans per exemple.

Les entitats no són les mateixes quant a capacitats i nivell d'abast però algunes considerades “petites” poden arribar a col·lectius o realitats específiques que no ho fan les més “grans”. Si es plantegessin subvencions prenent en compte aquesta diversitat, particularitat i condicionants es podria ampliar l'abast transformador de les intervencions en l'àmbit de la salut amb enfocament de gènere.

# data[].attributes.body
En relació al plantejat en els objectius, moltes vegades les intervencions poden ser més petites però potents, guardar una complexitat que és important abordar. Les intervencions com la APS, en un pla de barri comunitari, en una comunitat de veïns, té aquest component transformador, són petites però tenen la característica de ser intensives, proposen profunditat...i la multiplicació mitjançant agents.

Es valora igualment la necessitat d'abordar formats múltiples (presencials, noves tecnologies, artístics…) en una mateixa intervenció, però això no és condició perquè compleixi un nivell transformador.

Innovadores però anar amb compte perquè de vegades es pensa com una oportunitat però no sempre resulta per qüestions de

D'altra banda, posar l'accent que a nivell de contingut, convé que hi hagi la idea de donar testimoniatge, de ser testimonis d'altres experiències i de posar cara a les situacions que s'intenten abordar. Posar èmfasi en problemes similars(encara que no ho semblin), que connectin però que també contemplin noves realitats amb una mirada interseccionalde les mateixes.

Una aposta per la co-educació tant en l'àmbit formal/informal

Específiques segons col·lectius.

# data[].attributes.body
La necessitat de pensar en la forma en què es podria abordar un(us) titular(és)i que després, des d'un enfocament multiplicador, es pugui arribar a lxs otrxs. Això no vol dir que no s'hagi de parar esment a todxs, encara que això plantegi dificultats.

Posar en relleu aquells titulars d'obligacions amb l'objectiu d'apuntar accions més precises a l'hora de veure les causes de les situacions.

Moltes vegades, encara que es parli de titulars de drets, en el fons s'està parlant com a beneficiaris, alguna cosa que estableix una relació de poder i que deuria canviar-se el xip.

No sempre s'arriba als titulars que es plantegen (sobretot en accions que contemplen la mirada a/sobre països del Sud).

Saber que el context polític és molt canviant i que les nostres intervencions dirigida a certs agents(polítics) i metodologies de seguiment es veurà afectada. Això suposa que de vegades es posi en joc una intervenció que va orientada a persones polítiques per exemple.

Es suggereix:

Es planteja un debat semàntic. La divisió entre titulars de drets, obligacions i responsabilitats no es correspon amb el treball polític i transversal que es vol donar. Com cridem als titulars en diferents moments en els temes d'incidència, de vegades un mateix titular pot estar en una categoria, altres vegades potmigrar dins del mateix procés.

Referent a això s'introdueix la necessitat que es parli de titulars de coresponsabilitats, en tant es busca una amplitud en el concepte de titularitat i una major implicació en els processos abandonant la passivitat.

No actuar sota el fenomen de la representació, és a dir, que es porti el missatge i no es parli en nom de, per exemple aquelles persones que han sofert violència, un col·lectiu específic (dones en general, prostitució…)

# data[].attributes.body
La necessitat de trencar fronteres quant a aquestes dimensions, no podem pensar aquestes dimensions com a estancs ja sigui perquè la realitat de les nostres intervencions així ho han demostrat (moltes d'elles ja aborden més d'una dimensió) així com una aspiració a futur.

D'altra banda, des d'aquest trencament de fronteres, és necessari posar el focus o punt de partida en la incidència, en referència amb el que es plantejava amb els nostres objectius com a entitats i la pretensió que el que ens mogui com a entitats sigui un projecte polític transformador i no tant projectes que ho pretenguin.

Si jo vull canviar alguna cosa, dirigint-me a una política o a un servei, jo ho puc fer amb diferents eines: sensibilització, formació i recerca, totes desembocaran en alguna mesura en la incidència. La incidència ha d'estar en la Matriu. En aquest sentit, el debat no hauria de ser el format sinó més aviat com arribar a la nostra necessitat.

La sensibilització sempre és vista com una mica menys profund que les altres, alguna cosa que serveix però que no té el mateix impacte en termes de transformació com les altres.

# data[].attributes.headline
OBJECTIU 3. CONSTUIR UN CATÀLEG DE RECOMANACIONS

# data[].attributes.subject
OBJECTIU 3. CONSTUIR UN CATÀLEG DE RECOMANACIONS

# data[].attributes.body
Ja existeixen guies, criteris, manuals...la teoria ja la sabem

Tal com planteja Carme Valls, les guies són com a normes i les normes moltes vegades cal "transgredirlas" segons la situació

Idees força / Nusos de Debat/ que les entitats s'estan plantejant en alguna o una altra manera en diferents nivells.

Més que recomanar sobre alguna cosa que requereix una transformació, com l'és la forma de finançament i relació amb les institucions, s'haurien de tenir coses a tenir en compte abans de marcar caselles en subvencions

Els enunciats de les recomanacions són trets de les pròpies paraules de les persones que han participat en l'estudi.

# data[].attributes.body
La capacitat de reflectir en elles l'experiència i recorregut de les pròpies entitats.

Haver generat un ampli grau d'acceptació entre les entitats als diferents moments en què van ser plantejades.

Considerar-les útils en la mesura en què remeten a possibles línies d'acció en termes de millora del treball de les entitats, tant a nivell d'enfocaments com a nivell dels diversos components de les seves intervencions.