# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/12N3PXDyphFZDloitvF9RFAPGiyAj5MuaePc9vUpCops/viewform

# data[].attributes.body
Šveicarija: https://www.youtube.com/watch?v=dmDgVuO55B

Norvegija: https://www.youtube.com/watch?v=Scxs7L0vhZ4

# data[].attributes.headline
SAUGOMOS TERITORIJOS, JŲ SVARBA, APSAUGA

# data[].attributes.subject
SAUGOMOS TERITORIJOS, JŲ SVARBA, APSAUGA

# data[].attributes.body
Šveicarija
Ilgiausia upė: Reinas (Šveicarijoje 375 km, visas ilgis 1320 km), Rona (Šveicarijoje 264 km, visas ilgis 813 km)
Didžiausias Ežeras: Ženevos 581 km² (Šveicarijoje 347 km²), Niošatelio(Neuchâtel) 218 km², Bodeno 538 km² (Šveicarijoje 173 km²)

Norvegija
Ilgiausia upė: Gloma (Glåma)  610 km
Didžiausias Ežeras: Mjøsa (Mjosa) 366 km²; ir giliausias: 443 m

# data[].attributes.body
Šveicarija (Augalija)

Plačialapių miškuose paplitę ąžuolai, bukai, klevai, kaštonai, spygliuočių – eglės, pušys, kėniai, maumedžiai, palei Ženevos ežerą – palmės, magnolijos, akacijos, riešutmedžiai.

Šveicarija (Gyvūnija)

Kalnų miškuose veisiasi stirnos, elniai, lūšys, lapės, gemzės, kalnuose – starai, švilpikai, akmenų ožiai, kalnų ereliai. Upėse ir ežeruose paplitę upėtakiai, kai kuriose upėse – lašišos.

Norvegija (Dirvožemiai ir augalija)

Miškai užima 24 % Norvegijos ploto. Šiaurėje vyrauja tundra ir miškatundrė. Į pietus nuo 70° š. pl. kalnų jauriniuose dirvožemiuose auga spygliuočių (eglių, pušų) miškai, vietomis yra beržynų. Pietuose, kur vyrauja rusvieji miškų dirvožemiai, pasitaiko bukynų ir ąžuolynų. Pietvakariuose plotai apaugę viržiais, bruknėmis, mėlynėmis. Aukščiau miškų zonos yra kalnų pievų ir tundrų.

Norvegija (Gyvūnija)

Norvegijoje labai yra rūpinamasi gamtos apsauga, todėl Norvegija turtinga gyvūnų įvairove. Miškuose yra briedžių, tauriųjų elnių, kiaunių, lapių, lūšių, šermuonėlių, šiaurinių elnių, voverių, barsukų, bebrų. Krašte gausu paukščių rūšių: kurtiniai, tetervinai, poliarinės kurapkos, gagos, kirai, narūnėliai, alkos. Pakrantės jūrose gausu ešerių, menkių, silkių, skumbrių, ruonių, o upėse galima sugauti lašišų, upėtakių.

# data[].attributes.body
Šveicarija

Būdingas vidutinių platumų pereinantis iš jūrinio į žemyninį šiaurės vakaruose (Atlanto vandenyno poveikis), vidutinių platumų beveik žemyninis rytuose ir šiaurės rytuose, Viduržemio jūros Tičino kantono pietuose, primenantis mediteraninį palei Ženevos ežerą, nivalinių dykumų ir alpinių pievų kalnuose.

Norvegija

Norvegijos klimatas subarktinis, jūrinis ir kontinentinis. Jį švelnina šiltoji Norvegijos srovė (Š. Atlanto srovės atšaka). Vasaros vėsios, vėjuotos, pajūryje dažni lietūs ir stiprūs vėjai. Aukštikalnėse klimatas labai atšiaurus. Ten ištisus metus išsilaiko sniegas, yra ledynų (~5000 km²), kurie užima apie 1 % Norvegijos ploto. Kritulių iškrinta 300-3000 mm per metus.

# data[].attributes.body
Šveicarija

Šveicarija įsikūrusi Centrinėje Europoje, nesiriboja su jokiomis jūromis ir vandenynais. Kalnuota šalis. Jos didumą užima Alpės. Šveicarijos plotas 41 285 km². Gyventojų tankumas šalyje pasiskirstęs nevienodai: Alpėse, kurios užima apie 60 % šalies teritorijos gyvena tik 10 % gyventojų. Šveicarija ribojasi su (skliausteliuose – sienos ilgis) Vokietija (345,7 km), Prancūzija (571,8 km), Lichtenšteinu (41,1 km), Austrija (165,1 km), Italija (734,2 km). Sausumos sienų ilgis: 1 852 km.

Norvegija

Labai kalnuotas kraštas. Beveik 2/3 teritorijos yra > 500 m aukščio. Didesnę dalį Norvegijos užima Skandinavijos kalnai. Jų šlaitai statūs, giliai išraižyti, rytiniai suskaldyti upių slėnių. Pietuose jie aukštesni (Galhiopigeno k. 2469 m;Glitertino k. 2452 m). Šiaurėje kalnai siauri, suskaldyti, taip pat ten yra žemas (300–500 m) Finmarko plokščiakalnis. Žemumų taip pat yra Norvegijos pietuose ir kai kur pajūryje, jų plotis vietomis 40-50 km. Kitur dažniausiai vyrauja plokščiakalniai (fieldai): Dovrefielis, Jostedalsbrė, Jotunheimas, Telemarkas.

Šalies kalnynai sudaro geologinį kontinuumą su Škotijos, Airijos kalnais bei, kitoje Atlanto pusėje, Apalačių kalnais Šiaurės Amerikoje. Geologų nuomone šie kalnai sudarė vientisą grandinę iki Pangėjos superkontinento suskilimo.

# data[].attributes.body
Šveicarija

Europos vakaruose, laikoma Alpių šalimi (Europos stogu)

Norvegija

Europos šiaurėje, daugiausia – Skandinavijos pusiasalyje, prie Barenco, Norvegų, Šiaurės jūrų bei Skagerako sąsiaurio

# data[].attributes.body
1. Šveicarija
2. Norvegija

Dvi ekologiškiausios pasaulio valstybės

# data[].attributes.body
1. Valstybės
2. Geografinė padėtis
3. Reljefo ypatumai
4. Klimatas
5. Augalija ir gyvūnija (geografinės zonos)
6. Vidaus vandenys (upės, ežerai)
7. Saugomos teritorijos, jų svarba, apsauga
8. Plačiau apie ...