# data[].attributes.body
Rødgran bliver op til 40 meter højt. Normalt bliver det omkring 30 meter på god lerjord og omkring 20 meter på mager sandjord

# data[].attributes.body
Rødgran er det mest almindelige træ i danmark

# data[].attributes.body
Rødgran har ikke normale blade de har nåle

# data[].attributes.body
forskellen på løvtræer og nåletræer er at på et løvtræ er der løv (blade) og på et nåletræ er der nåle

# data[].attributes.body
Hvert efterår falder bladene af træerne, men ikke af nåletræerne. De beholder deres nåle. Det er, fordi deres nåle er meget smarte. Hvis man kigger helt tæt på en nål, kan man se, at det ligner et sammenrullet blad. Nålen har også et tykt lag voks. Det holder på vandet inde i nålene. Og det er smart, især de steder hvor der ikke er så meget vand.

# data[].attributes.body
Når man tænker på frugter, tænker man tit på æbler, blommer og kirsebær. Men sådan ser nåletræernes frugter slet ikke ud. De er hårde og skælklædte. De kaldes kogler. Skællene fungerer som en slags rustning, der skal beskytte frøene indeni.

Når koglerne er modne, skifter de farve fra grøn til brun. Til sidst åbner koglen sig, så frøene kan komme ud. Koglerne kan se ud på mange forskellige måder. Nogle er lige så lange som en arm, og andre er små som ærter.

# data[].attributes.body
Nåletræer har smalle nåleformede blade. Man kan finde nåletræer i næsten hele verden. Især i tørre og kolde områder er der mange nåletræer. Nåletræer er nemlig gode til at klare sig i barske miljøer. Over halvdelen af Danmarks træer er nåletræer.

# data[].attributes.headline
hvorfor skifter bladene farve om efteråret

# data[].attributes.subject
hvorfor skifter bladene farve om efteråret

# data[].attributes.body
De fleste blade er grønne om sommeren, men skifter farve om efteråret. Om sommeren indeholder bladene et grønt farvestof. Om efteråret, når det bliver koldt og mørkt, bliver det grønne farvestofnedbrudt. Nu kan de flotte gule og røde farvestoffer i bladet ses

# data[].attributes.body
Om efteråret bliver koldt og mørkt. Så taber løvtræerne bladene. Det er smart, for så kommer der ikke vand op i træet. Hvis der var vand i træet, ville det fryse til is om vinteren og sprænge træetsceller i stykker. Vand fylder nemlig mere, når det fryser til is.

# data[].attributes.body
Om foråret stiger temperaturen, og der kommer mere lys. Det sætter gang i løvtræet. Det har gemt noget sukker i sit ved siden efteråret. Sukkeret virker som en madpakke, der giver næring til de nye knopper. Knopperne springer ud og bliver til de allerførste, nye blade. Nu vågner træet for alvor! De nye blade starter fotosyntesen, og vand og næring suges ind gennem rødderne

# data[].attributes.body
Alle træer har en rod under jorden. Den sørger for at træet står fast. Roden sørger også for, at træet får vand og næring. Hvert træ har en stamme, som består af bark yderst og det, man kalder ved inderst. Træer kan opdeles i to store grupper, nemlig løvtræer og nåletræer. Løvtræer har blade eller løv, som man kalder det. Bladene kan se ud på mange forskellige måder. Fælles for løvtræernes blade er, at de laver fotosyntese i deres grønkorn.

# data[].attributes.body
Egetræet bliver normalt 400 – 500 år gammelt. Men det kan blive meget ældre. Kongeegen, der er vores ældste egetræ, er nok omkring 1500 år.

# data[].attributes.body
Eg kan blive op til 35 meter højt i Danmark – men det normale er 20-28 meter

# data[].attributes.body
I Danmark kan stilkegen vokse overalt bortset fra jord med stillestående vand. Den trives dog bedst på lerholdig jord.

Vinteregen trives på en mere let og tør jord end stilkegen. De tåler begge vind og er også tolerante over for salt fra havvinden

# data[].attributes.body
Egens naturlige udbredelse omfatter hele Europa med undtagelse af de nordligste og sydligste dele. Mod øst går området til og med Kaukasus og Lilleasien.

Egetræet indvandrede til Danmark omkring 7000 år f. Kr. Stilkeg findes over hele landet, mens vintereg findes mest i Midt- og Østjylland og på Bornholm.

I Nordskoven ved Jægerspris findes Danmarks ældste træ Kongeegen, som vurderes at være omkring 1800 år gammel. Kongeegen har haft en omkreds på knap 14 meter.

Ved Corselitze på Falster findes en anden egekæmpe, som trods sine 900 år stadig er i vækst. Egen har en højde på omkring 25 meter og en diameter på knapt tre meter.

# data[].attributes.body
Egetræets blade er glatte og har små lapper i kanten, og man kalder dem ofte fjerlappede. Bladene sidder på en lille stilk.

# data[].attributes.body
Egetræet springer normalt ud i den sidste halvdel af maj måned, men er først helt udsprunget omkring 1. juni.

Egen kan sætte nye blade flere gange i løbet af en sommer. Dette fænomen kaldes Sankt Hans-skud. På den måde kan egetræet hurtigt komme sig efter et eventuelt insektangreb. Egetræer kan sætte nye blade tre gange på et år.

Egetræer blomstrer kort efter løvspring, og egen er typisk mellem 40–60 år gammel, før den begynder at sætte blomster. Et egetræ bliver normalt 400–500 år gammelt, men de kan blive dobbelt så gamle

# data[].attributes.body
rakler er blomster som der hænger ned fra en gren

# data[].attributes.body
Egetræets blomster er ikke ret store. Der findes både han- og hunblomster på samme træ.

Hanblomsterne hænger i lange rakler fra sidste års skud. De er gulgrønne og kan ligne små stjerner på snor. Hunblomsterne er røde og er så små, at de kan være svære at få øje på. Hunblomsterne står lige op i rakler fra de nye skud. Bestøvningen af blomsterne sker ved hjælp af vinden